A Belügyi Szemle rangos magyar tudományos folyóirat, amely 1953-as indulása óta a tudományos munkák terjesztésének egyik sarokköve lett. A magyar Belügyminisztérium által támogatott folyóirat kulcsfontosságú platformként szolgál az akadémikusok és kutatók számára, akik a legkülönbözőbb tudományágakra szakosodtak, beleértve a jogtudományt, az államtudományt, a kriminológiát, a rendészetet és a biztonságot. Az e területeken belüli szellemi fejlődés és párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettsége a Belügyi Szemlét a tudás és az innováció elismert forrásává tette, és jelentősen hozzájárul mind a nemzeti, mind a nemzetközi tudományos közösségek eredményeinek gyarapításához.
Belügyminisztérium, 1014 Budapest, Szentháromság tér 6.
An analytical presentation of the road safety situation in Mauritius – Policing experiences in the light of situational crime prevention
Aim: The study aims to present the road safety situation and local policing responses in Mauritius through the theoretical framework of situational crime prevention. The research is based on the author’s data collection during a stay in Mauritius as a PhD student and police officer, as well as professional consultations with the Mauritius Police Force. Methodology: The analysis focuses on accident statistics from 2024–2025, the new penalty points system introduced in 2026, and criminologically relevant factors of the traffic environment. The study compares the island nation’s practices with international road safety trends. Findings: Although the total number of fatal accidents shows a 7.2% decrease, the victimization rate of pedestrians and especially the age group over 60 indicates a significant increase. The sanction system implemented in January 2026 and technology-based enforcement (Safe City) seek to manage environmental and human risks using the toolkit of situational crime prevention. Value: The study contributes to the interpretation of safety challenges in a specific traffic environment and offers findings relevant to international law enforcement knowledge exchange.
road safety, Mauritius, situational crime prevention, pedestrian protection, policing experiences
Copyright (c) 2026 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
A mauritiusi közlekedésbiztonsági helyzet elemző bemutatása. Rendészeti tapasztalatok a szituációs bűnmegelőzés tükrében
Cél: A tanulmány célja a mauritiusi közlekedésbiztonsági helyzet és a helyi rendészeti válaszok bemutatása a szituációs bűnmegelőzés elméleti keretein keresztül. A kutatás alapját a szerző – PhD-hallgatóként és rendőrtisztként – mauritiusi tartózkodása során végzett adatgyűjtése, valamint a Mauritiusi Rendőrséggel (Mauritius Police Force) folytatott szakmai konzultációi képezik. Módszertan: Az elemzés a 2024–2025-ös baleseti statisztikai adatokra, a 2026ban bevezetett új büntetőpontrendszerre, valamint a közlekedési környezet kriminológiai szempontból releváns tényezőire fókuszál. A tanulmány összeveti a szigetország gyakorlatát a nemzetközi közlekedésbiztonsági trendekkel. Megállapítások: Noha az összesített halálos balesetek száma 7,2%-os csökkenést mutat, a gyalogosok és különösen a 60 év feletti korosztály áldozattá válása jelentős növekedést jelez. A 2026 januárjában életbe léptetett szankciórendszer és a technológiai alapú ellenőrzés (Safe City) a szituációs bűnmegelőzés eszköztárával igyekszik kezelni a környezeti és emberi kockázatokat. Érték: A tanulmány egy sajátos közlekedési környezet biztonsági kihívásainak értelmezéséhez járul hozzá, és a nemzetközi rendészeti tapasztalatcsere szempontjából is releváns megállapításokat kínál.
közlekedésbiztonság, Mauritius, szituációs bűnmegelőzés, gyalogosvédelem
Bűnelemzés Európa közepén: módszerek és technikák a gyakorlatban
Cél: A hazai bűnügyi elemzés alapjait az 1990-es években fektették le nemzetközi sztenderdek és ajánlások alapján. A nemzetközi bűnözés szükségessé tette a nemzetközileg egységes bűnelemzés alkalmazását, melynek bemutatásával a szerző a hasonlóságokat és különbözőségeket ismerteti. Módszertan: A tanulmány a hazai bűnelemzés alkalmazott módszereit és technikáját mutatja be, egyben ismerteti a nemzetközi rendőri együttműködés keretében beszerzett adatok bűnügyi elemzésre vonatkozó információit. Megállapítások: A hazai és a regionális partnerországokban alkalmazott bűnügyi elemzői módszerek jelentős mértékben követik az 1990-es évek ajánlásait, azzal együtt, hogy napjaink „Big Data” időszakában jelentkező jelentős adatmennyiség feldolgozására minden vizsgált rendőri szerv olyan megjelenítő programokat használ, amelyek nagyban megkönnyítik az elemzés eredményének bemutatását. Érték: A hazai és a nemzetközi bűnelemzői módszerek és eszközök ismertetése hozzájárulhat a nemzeti bűnügyi elemzői gyakorlat esetleges újragondolásához. A régiónkba tartozó országok bűnelemzéssel foglalkozó rendvédelmi szakemberei által alkalmazott módszerek és technikák hazai alkalmazhatósága az összehasonlítás eszközével válik vizsgálhatóvá.
bűnügyi elemzés, elemzési módszerek, elemzési technikák, big data
Crime analysis in the middle of Europe: methods and techniques in practice
Aim: The foundations of criminal analysis in Hungary were laid in the 1990s, based on international standards and recommendations. The emergence of transnational crime has necessitated the implementation of a unified approach to criminal analysis globally. This article presents these methods to highlight both the similarities and differences between national and international practices. Methodology: The study presents the methods and techniques currently applied in domestic criminal analysis and provides an overview of the information obtained through international police cooperation relevant to the field. Findings: The analytical methods used in Hungary and neighboring countries largely adhere to the recommendations issued in the 1990s. However, in the era of "Big Data," all examined police agencies utilize advanced visualization tools to process the increasing volume of data, significantly facilitating the presentation of analytical results. Value: Presenting domestic and international criminal analysis methods and tools may contribute to the potential re-evaluation of national analytical practices. The comparative approach allows for assessing the applicability of techniques used by criminal analysts in neighboring countries to the Hungarian context.
criminal analysis, analytical methods, analytical techniques, big data
A biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű vizsgálata bűnügyekben II. A DNS-transzfer
Cél: A háromrészes tanulmány második részének célja, hogy magyar nyelven, konkrét példákon keresztül bemutassa a bűncselekményekkel kapcsolatba hozható biológiai anyagmaradványok (köztük a DNS) átkerülésének mechanizmusait, valamint a transzfert befolyásoló belső és külső tényezőket. Módszertan: A tanulmány készítéséhez a nemzetközi szakirodalmat, szakmai ajánlásokat és adatbázisokat vetette össze a szerző. Megállapítások: A bűnügyekben vizsgált biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű igazságügyi valószínűsítő értékelése során számításba kell azt venni, hogy a forrásfelületről az anyagmaradványok (köztük a DNS) nemcsak közvetlenül, direkt módon, hanem más személyek, élőlények vagy tárgyak mint közvetítő vektorok révén, közvetett (indirekt) módon is átkerülhetnek a szakértői vizsgálat szempontjából kitüntetett célfelületre. A direkt és indirekt transzfer függhet a személyek vagy tárgyak nyomhagyói státusától, a forrás-, közvetítő és célfelületek típusától, a felületek közötti érintkezés módjától, sorrendjétől, időtartamától és gyakoriságától, valamint a biológiai anyag típusától, állapotától, mennyiségétől és minőségétől. A transzfert (T) külső tényezők is befolyásolják, melyek közül a legfontosabbak a biológiai anyagmaradványok megmaradására (persistence, Pe), elterjedtségére (prevalence, Pr) és kimutathatóságára (recovery, R) vonatkozó körülmények. Ezen TPePrR-, a külföldi szakirodalomban használt rövidítéssel TPPR-adatokat célszerű úgy meghatározni és publikálni, hogy azok felhasználhatók legyenek más szakértők számára is. Ebben segítséget nyújtanak a TPPR-re vonatkozó publikációs adatbázisok, illetve a laboratóriumok kollaborációi. A TPPR-eredmények kompatibilitását a módszertani protokollok összehangolása, a kimutatási változékonysági faktorok használata, a korábban mások által elvégzett és publikált kísérletek megismétlése, valamint a kalibrációs vizsgálatokkal meghatározott korrekciós faktorok alkalmazása teremtheti meg Magyarországon is. Érték: Magyar nyelven a szerző elsőként mutatja be ezt a szakterületet az igazságszolgáltatás szereplőinek, megteremtve a szakmai hátteret és nyelvezetet a magyarországi alkalmazásban.
igazságügyi genetikai vizsgálatok, cselekvési szintű értékelés, DNS-transzfer, TPPR
A bűnügyi elemzés emberi tényezői. Emma Brown és Dale Ballucci kvalitatív kutatásának tanulságai
Cél: Ez a kritikai ismertetés bemutatja Emma Brown és Dale Ballucci (2024) tanulmányát, és értékeli a szerzők által azonosított főbb kihívásokat a hírszerzésvezérelt rendészet (ILP) és a bűnügyi adatelemzés kapcsolatában. Módszertan: Kvalitatív recenzió, amely a tanulmány empirikus interjúin és elemzési gyakorlatán alapuló következtetéseket vizsgálja kritikai perspektívából. Megállapítások: A hírszerzésvezérelt, proaktív rendészet sikerének egyik kulcseleme a bűnügyi adatelemzők munkája, akik digitális eszközökkel és elemzési metódusokkal dolgozzák fel a rendőrségi adatokat. Ugyanakkor szubjektív tényezők – különösen az elemzők „specializált tudása” – épülnek be a hírszerzési termékekbe, ami bizonyos esetekben segítheti az értelmezést és kiegészítheti a hiányos adatokat, máskor viszont torzíthatja az eredményeket. A tanulmány rámutat arra is, hogy az elemzői termékek rendőrségi felhasználása korlátozott, különösen akkor, ha azok ellentmondanak a rendőrök tapasztalati tudásának. Érték: Brown és Ballucci tanulmánya részletes szakirodalmi áttekintésre és empirikus adatokra támaszkodva árnyalja a bűnügyi adatelemzés objektivitásával kapcsolatos elképzeléseket, és gyakorlati javaslatokat fogalmaz meg az elemzői munka elfogadottságának növelésére, az adatminőség javítására és az ILP-protokollok fejlesztésére.
bűnügyi elemzés, hírszerzésvezérelt rendészet (ILP), specializált tudás, rendőrségi döntéshozatal
Az iskolai erőszak és kezelési lehetőségei a pedagógusok tapasztalatai alapján
Cél: A kutatás célja a pedagógusokat érintő iskolai erőszak jelenségének feltárása, különös tekintettel a győri oktatási intézményekben dolgozó tanárok tapasztalataira, valamint a megelőzés és beavatkozás lehetséges stratégiáinak azonosítása. Módszertan: Online kérdőíves felmérés készült 65 pedagógus részvételével, célzott mintavétellel és hólabda módszerrel. A vizsgálat kvalitatív és kvantitatív elemeket egyaránt tartalmazott. Megállapítások: A válaszadók jelentős része alacsony felkészültségről és eszköztelenségről számolt be az erőszakos helyzetek kezelésében. A leggyakoribb incidensek verbális és pszichés bántalmazás formájában jelentek meg, melyek hosszú távú pszichés terhelést okoznak. A megelőzésben kulcsfontosságú az interdiszciplináris együttműködés, a pedagógusok célzott képzése és a támogató intézményi háttér. Érték: A kutatás hozzájárul a pedagógusok védelmét és felkészültségét erősítő szakpolitikai és intézményi intézkedések megalapozásához, valamint a biztonságos iskolai környezet kialakításához.
iskolai erőszak, pedagógusvédelem, konfliktuskezelés, prevenció
Rendőrségi lelki támogatás és erkölcsi reziliencia. Egy ökumenikus állományvédelmi pilotmodell jogi, szervezeti és módszertani feltételei
Cél: A tanulmány célja annak vizsgálata, hogy a rendőrségi lelki és lelkipásztori támogatás milyen jogi, szervezeti, adatvédelmi, felekezetközi és állományvédelmi feltételek mellett illeszthető be a magyar rendőrség humánpolitikai és pszichológiai támogató rendszerébe. A vizsgálat a rendőrségi lelki támogatást nem felekezeti versengésként vagy térítő jellegű működésként értelmezi, hanem annak feltárására törekszik, hogy az önkéntes, ökumenikus és bizalmi kísérés miként nyújthat segítséget azon szolgálati, erkölcsi, lelki és élethelyzeti terhelések feldolgozásában, amelyekkel a belügyi állomány tagjai hivatásuk gyakorlása során szembesülnek. A tanulmány azt is vizsgálja, hogy ez a bizalmi kísérés miként illeszthető a rendőrségi szervezet alapjogi, semlegességi és szolgálatszervezési követelményeihez, valamint miként értelmezhető az Alaptörvény R) cikk (4) bekezdésében foglalt kötelezettség teljesítésével összefüggésben. Módszertan: Az elemzés dokumentumelemzésre, célzott nemzetközi összehasonlításra, hazai katolikus és református-protestáns intézményi előzmények vizsgálatára, valamint egy 2013-ban végzett, országos elérésű, nem reprezentatív kérdőíves adatfelvétel másodelemzésére épül (Szabó, 2019). Megállapítások: A vizsgált források alapján a rendőrségi lelki támogatás nem a pszichológiai ellátás alternatívájaként, hanem önkéntes, bizalmi, ökumenikus, erkölcsi reziliencia és családtámogatási funkcióval rendelkező kiegészítő szolgáltatásként értelmezhető. Érték: A tanulmány a rendőrségi lelki támogatást humánpolitikai, állományvédelmi és szervezeti reziliencia problémaként tárgyalja, és egy mérhető, három helyszínes, ökumenikus pilotprogram feltételeit azonosítja.
rendőrség, ökumenikus lelki támogatás, erkölcsi reziliencia, állományvédelem
Betekintés a 19. századi Magyarország felelős őrsége működésébe
Cél: A tanulmány elkészítésének célja a Magyar Királyság déli és középső területein a 19. század második felében működő felelős őrség sokak által csak kevéssé ismert történetének és működésének vizsgálata. Módszertan: A tanulmány szerzői gyakorló rendészeti szakemberként elemzik egyes magyarországi települések felelő őrsége működésével kapcsolatban felelhető tanulmányokat, levéltári és a korabeli sajtóban megjelent forrásokat; betekintést adva az egykori Magyarország vagyon- és rendvédelmi szervezeteinek napjainkra már feledésbe merült működésébe. Megállapítások: Az olvasó rálátást nyer a vagyonvédelmi tevékenységhez kötődő felelős őrség tevékenységére. A cikk pillanatképet ad a biztonság mint közös küldetésünk megteremtése egyik speciális, korabeli szervének mindennapjairól. Érték: A tanulmány szerzői a magánbiztonság átfogó tudományos kutatásához kívánnak hozzájárulni, felismerve annak tényét, hogy a kutatott téma a rendőri működés folyamatosan időszerű kérdése, ugyanis a rendőrség működésében az elmúlt évtizedek számos, addig nem tapasztalt helyzetet eredményeztek. A feladatok és elvárások mennyiségi és minőségi átalakulása a biztonság megteremtésének és fenntartásának állami és nem állami szereplői közötti kapcsolat átértékelését is szükségessé teszi. A tanulmány ezen tevékenység tanulmányozásához nyújt segítséget.
Magyarország, magánbiztonság, közbiztonság, felelős őrség
Vagyon elleni bűncselekményeket befolyásoló fontosabb makrogazdasági bizonytalansági tényezők vizsgálata Magyarországon többváltozós módszerekkel
Cél: Feltárni és jellemezni a munkanélküliségi ráta, a fogyasztói bizalmi index és a jövedelemegyenlőtlenség (Gini-index) közötti összefüggéseket a vagyon elleni bűncselekmények előfordulásában Magyarországon a 2013–2022 közötti időszakban. Módszertan: Ökonometriai idősorelemzés, amely korrelációs vizsgálatokat és Bayes-féle lineáris regressziót alkalmaz magyarországi gazdasági és bűnügyi statisztikai adatokra. Megállapítások: A vagyon elleni bűncselekmények száma erős, pozitív korrelációt mutat a munkanélküliségi rátával; gyenge, negatív korrelációt a fogyasztói bizalommal; valamint gyenge, pozitív korrelációt a jövedelemegyenlőtlenséggel. A Bayes-modell szerint a munkanélküliségi ráta döntő szerepet játszik a bűncselekmények számának alakulásában. Érték: Az eredmények hozzájárulnak a bűnözés társadalmi-gazdasági meghatározóinak hazai kontextusú megértéséhez, és alapot szolgáltatnak célzott megelőző intézkedések és politikai döntések kialakításához.
vagyon elleni bűncselekmény, munkanélküliségi szint, Gini-index, fogyasztói bizalom
Egyszerűsített nyomozás, avagy „Mission Impossible”? A büntetőeljárás reformja és a valóság
Cél: A tanulmány célja a magyar büntetőeljárás nyomozási szakaszának egyszerűsítési lehetőségeit feltárni, különös tekintettel a hatályos eljárási szabályok, a nyomozó hatóságok gyakorlata, valamint a jogalkalmazói és jogalkotói kihívások vizsgálatára. Célkitűzése, hogy rámutasson: az igazságszolgáltatás gyorsítása nem valósítható meg pusztán a bírósági szakasz egyszerűsítésével, hanem elengedhetetlen a nyomozási eljárás differenciálása is. Módszertan: A tanulmány történeti és összehasonlító jogi elemzésen alapul, amely kiterjed a hazai jogfejlődés (1960–2017) nyomozási reformjaira, valamint a nemzetközi példák, különösen a német büntetőeljárás tapasztalatainak vizsgálatára. Alapvetően jogirodalmi forrásokra, statisztikai adatokra és kodifikációs dokumentumokra támaszkodva értékeli az eljárási reformok hatékonyságát. Megállapítások: A 2017. évi XC. törvény a büntetőeljárásról nem teremtett valódi lehetőséget az egyszerűsített nyomozások számára, sőt a digitalizáció térhódításával egyre összetettebb adminisztratív terhet jelent a nyomozási feladatok ellátása. A nyomozó hatóságok továbbra is rejtett diverzióval próbálják kezelni a túlterheltséget, ami torz statisztikákhoz és jogbizonytalansághoz vezet. Szükség lenne egy olyan, normatív alapon szabályozott eljárás differenciálási megoldásra, amely figyelembe veszi a cselekmény társadalomra veszélyességét, és könnyített írásbeliséggel járó eljárási rendet biztosít. Érték: A tanulmány egy olyan komplex, mégis gyakorlati szemléletű keretrendszert javasol a nyomozások differenciálására, amely figyelembe veszi a hatékonyságot, a jogállami garanciákat és a nyomozó hatóságok valós kapacitását. Az elméleti és nemzetközi alapú megközelítés hozzájárulhat a hazai kodifikációs viták újragondolásához, és megalapozhatja egy hosszú távon fenntartható és igazságos büntetőeljárási rendszer kialakítását.
Hozzájárulás nélküli hangfelvételek rögzítésének és felhasználásának jogi korlátai
Cél: A tanulmány szerzőinek célja, hogy magyarországi nézőpontból mutassa be az engedély nélkül, esetleg annak kereteit túllépve készített hangfelvételek rögzítésének és felhasználásának jogszabályi korlátait, kitekintést téve az ilyen felvételek készítésének motivációs okaira, a felhasználhatóság szabályrendszerére. Módszertan: A tanulmány elsősorban kvalitatív módszert alkalmaz, melynek keretében a szerzők részletesen elemezték az Alaptörvény, a Polgári Törvénykönyv, az Info törvény és az Alkotmánybíróság határozatainak releváns rendelkezéseit. Ezen kívül eseti bírósági gyakorlatokat is feldolgoztak, hogy feltárják a hozzájárulás nélküli hangfelvételek jogi megítélésének gyakorlatát. A megközelítés célja az volt, hogy átfogó képet adjanak a szabályozási környezetről és annak gyakorlati érvényesüléséről. Megállapítások: A tanulmány elsődleges megállapítása, hogy a hozzájárulás nélküli hangfelvételek rögzítése jogilag és etikai szempontból is komoly aggályokat vet fel, különösen a személyes adatok védelmére és az emberi méltóság tiszteletben tartására vonatkozóan. A szerzők hangsúlyosan kiemelik, hogy a célhoz kötött adatkezelés elvének figyelmen kívül hagyása aláássa a jogállamiságot, és aláássa az állampolgárok hatóságokkal szembeni bizalmát. A jövőbeni kutatások számára fontos irány lehet annak vizsgálata, hogyan lehet technológiai és jogi eszközökkel biztosítani az egyensúlyt a hatékony igazságszolgáltatás és az alapvető jogok védelme között. Érték: A tanulmány átfogó és részletes képet nyújt a hozzájárulás nélküli hangfelvételek rögzítésének és felhasználásának magyarországi jogi megítéléséről. Értéket képvisel azáltal, hogy összeveti a hazai jogszabályokat és bírói gyakorlatot, valamint bemutatja a technológiai fejlődés és az alapjogok közötti egyensúlykeresés kihívásait.
hangfelvétel-rögzítés, tiltott hangfelvétel, személyhez fűződő jogok sérelme, felhasználhatóság
Egyenlő bánásmód a rendvédelemben – jogi, intézményi és algoritmikus kihívások
Cél: A tanulmány feltárja, miként érvényesíthető az egyenlő bánásmód (EB) követelménye a magyar rendvédelemben, különös tekintettel a több szintű jogi szabályozásra és a mesterséges intelligencia alkalmazására. Módszertan: A tanulmány módszertana kettős megközelítést alkalmaz. Egyrészt normatív-jogi elemzés keretében vizsgálja a vonatkozó hazai és uniós jogforrásokat, valamint az Európai Unió Bíróságának és az Emberi Jogok Európai Bíróságának ítélkezési gyakorlatát. Ennek célja, hogy feltárja az egyenlő bánásmód elvének szabályozási rétegeit és azok dogmatikai összefüggéseit. Másrészt esettanulmányokra támaszkodik, amelyek empirikus szempontból mutatják be a rendőrségi gyakorlat problémáit. Három ügy került kiválasztásra: (1) a roma közösségeket érintő aránytalan igazoltatások, (2) a Budapest Pride tiltásának bírósági megsemmisítése, valamint (3) az arcfelismerő rendszerek magyarországi pilot alkalmazása. Az esetválasztás szándékosan több dimenziót fed le: etnikai szelekció, gyülekezési jog és digitális technológia. Ezek együttes vizsgálata lehetővé teszi, hogy a tanulmány átfogó képet adjon a rendvédelemben érvényesülő diszkriminációs kockázatokról. A módszertan korlátja, hogy az esettanulmányok száma szűk, és elsősorban jogi forrásokra, ombudsmani és hatósági jelentésekre, valamint nemzetközi szakirodalomra épül. Statisztikai elemzés vagy nagymintás empirikus kutatás nem képezte a vizsgálat tárgyát, így az eredmények inkább kvalitatív következtetések formájában értelmezhetők. Megállapítások: A fejlett technológiák (FRT, prediktív rendszerek) csak kettős ex-ante engedélyezés, független audit és nyílt adatszolgáltatás mellett egyeztethetők össze az EB-elvekkel; a jogszerűség kulcsa a transzparens adatkezelés és az időben történő bírói felülvizsgálat. Érték: Elsőként integrálja az EU 2024/1689 MI-rendelet előírásait a hazai rendészeti gyakorlatba, és hatpontos reformcsomagot kínál az egyenlő bánásmód operatív minőségi mutatóvá emeléséhez.
egyenlő bánásmód; rendvédelem; arcfelismerés; prediktív rendészet
Az iskolai bántalmazás és az online térben történő zaklatás aktualitásai
Cél: A recenzió szerzője célként tűzte ki, hogy bemutasson egy olyan könyvet, ami az iskolai kortársbántalmazás és az online zaklatás témáját bontja ki. A monográfia szerzője szisztematikusan felépítve veszi végig a bullying és a cyberbullying jelenségét, kialakulását jellegzetes vonásait és kezelési lehetőségeit. Módszertan: Az ismertetett mű szerzője a szakemberek számára jól értendő szakkifejezések mellett számos gyakorlati példával szemlélteti e témakör aktualitását, felkeltve mindeközben a laikus olvasók érdeklődését is. Megállapítások: Az elméleti és a gyakorlati aspektusú megközelítések révén komplex képet kapunk e problémakörről. Olyan megelőzési és kezelési stratégiákat boncolgat a szerző, amelyek alkalmazása által hatékony eredményeket érhetünk el az iskolai kortársbántalmazás visszaszorítása terén. Érték: Egy kifejezetten átlátható, jól strukturált műről van szó, amely a téma minden aspektusára kiterjed, és a jövőben e témában megszületendő tanulmányok esetében hasznos forrás lehet.
kezelés, megelőzés, aktív szerepvállalás, gyakorlatorientált megközelítés
Az állam és az egyház együttműködése és annak fenntarthatósága a szociálpolitikában: politikai dimenziók és társadalmi hatások Magyarországon
Cél: A tanulmány azt vizsgálja, hogy a szociális területen milyen stratégiai kapcsolat van az állam és az egyház közötti együttműködésben és ennek milyen eredményei vannak. A téma vizsgálatának relevanciáját az is mutatja, hogy az elmúlt években Magyarország kormánya különösen nagy hangsúlyt helyez az egyházakkal történő együttműködésekre a szakpolitikai ágazatokban. A szerző véleménye szerint a vizsgált témának egyik sajátossága, hogy nehéz egyértelmű, objektív mérőszámokat felállítani, ami alapján megítélhető az együttműködés eredményessége. A tanulmány arra törekszik és egyben fő célja, hogy átfogó ismeretet nyújtson az egyházi és állami fenntartású szociális intézmények működési/elvi különbségeiről, lehetővé téve ezzel az objektív, kritikai szemléletet. Végül szakmai interjúk segítik az olvasót, hogy egy „ívet” adva, pontosan eldönthető legyen; valóban fenntarthatóbbnak mondható ellátotti oldalról az egyházi fenntartású szociális intézmény, mint az állami? A tanulmány javaslatot tesz – az empirikus eredmények által – mérési eszközökre, ami alapján létrejön egy állam-egyház együttműködési mérce a szociális ágazatban és ennek fenntarthatóságával kapcsolatban. Módszertan: A szerző politológiai és társadalomtudományi elméletek alapján elemezte a hatalom általános, majd a szociális területre vonatkozó egyedi tulajdonságait. A tanulmányban kvalitatív megkérdezési módszer keretében állami, valamint egyházi vezetőkkel készített interjú keretében feltárásra kerültek a szereplők általános tapasztalatai, érdekei és motivációi. Megállapítások: A gondoskodáspolitika egyik legfontosabb – ha nem a legfontosabb – célja egy olyan közeg megteremtése a szociális ellátásban részesülők számára, amely nem csupán fizikai biztonságot, hanem közösségi integrációt és társadalmi kohéziót is biztosít. Az egyház történelmi hagyományai és értékalapú megközelítése az állami szociális intézményrendszer kiegészítő, fenntarthatóbb elemeként működik, alternatívát kínálva a szekuláris ellátási modellekkel szemben. Az empirikus vizsgálat eredményei rámutatnak arra, hogy az egyházi fenntartású szociális intézményekben a közösségi élmény erőteljesebben jelenik meg, amely hozzájárul az ellátottak szubjektív jólétének növekedéséhez. Érték: A kutatás egyik legfőbb tudományos hozzájárulása annak bemutatása, hogy az egyházi fenntartók közösségi szemléletből fakadó társadalmi elfogadottsága olyan szociális és értékbeli többletet jelent, amely az állami fenntartók esetében nem azonos mértékben fedezhető fel. Az elméleti szakirodalmak is megerősítik ezt a közösségi dimenziót: Arendt hatalomfelfogása a közös cselekvésre, Boulding integratív hatalomelmélete a kölcsönösségre épít. Az ágazatban létrejövő partnerségi együttműködések mindezt tovább erősítik, és hozzájárulnak a fenntarthatóság tartalmi megvalósulásához. Mindez alátámasztja, hogy az állam és egyház közötti feladatmegosztás a közösségi és fenntarthatósági értékelméletek mentén értelmezhető. Egyházi vezetők által elmondottak alapján történt a megállapítás, hogy az ellátottak jólétéhez ez hozzájárul. További kutatást javaslok ennek kapcsán, ahol ellátotti oldalról, egy kvantitatív jellegű felmérés keretében kellene feltárni az elégedettséget egyházi és állami szociális intézmények között (kihangsúlyozva ezzel az ellátotti percepciót is).
gondoskodás, állam és egyház együttműködése, közösség, hatalom.
Pirotechnikai eszközökkel elkövetett szurkolói rendbontások magyarországi szabályozása
Cél: Jelen tanulmány célja annak bemutatása, hogy a különböző látványcsapatsportágakban előforduló szurkolói rendbontások, különösen a pirotechnikai eszközök alkalmazásával elkövetett rendbontások belső, sportjogi háttere, szabálysértési jogi és büntetőjogi háttere is megfelelően megismerhető legyen. A tanulmány részletesen bemutatja, hogy a látványcsapatsportágak esetében a pirotechnikai eszközök alkalmazásával elkövetett szurkolói rendbontások hogyan értelmezhetők, milyen formában alkalmazhatók hátrányos jogkövetkezmények és mennyire gyakran fordulnak elő Magyarországon. Módszertan: A tanulmány a kapcsolódó jogszabályok, szakirodalom, továbbá az egyes látványcsapatsportok sportági szövetségeinek rendelkezésre álló szabályzatainak feldolgozása alapján készült, bemutatva és összevetve az egyes forrásokat. Megállapítások: A tanulmány során megállapításra került, hogy a magyar szabályozás a stadionokban pirotechnikai eszközökkel elkövetett rendbontások vonatkozásában széles körű és alapos, a jogszabályokat kiegészítik a látványcsapatsportág-szövetségek belső szabályzatai és a kapcsolódó joggyakorlat. A rendelkezésre álló büntetések pedig minden esetben pénzbüntetést jelentenek, eltiltásra, illetve a rendbontást elkövetett szurkoló kitiltására rendkívül ritkán, elhanyagolható számú esetben kerül sor. Érték: Jelen tanulmány értéke abban található, hogy bemutat egy olyan területet, amelynek vizsgálatára még nem került sor, és olyan formában jeleníti meg a belső szabályozási, szabálysértési jogi és büntetőjogi hátteret, melyek megismerése a jelenkori Magyarország látványcsapatsportágainak szurkolói kultúráját tekintve mindenképp szükséges.
szurkolói rendbontás, sportrendezvények jogszabályi háttere, sportrendezvények biztonsága, pirotechnikai eszközök
Cél: Egyre gyakrabban olvashatunk a nemzetközi és a hazai kommunikációban, de különösen a társadalomtudományi szakirodalomban az egész világrendszert érintő változásokról, a globális rend gyökeres átalakulásáról. A Nemzetköz Rendészeti Figyelő szerkesztői kísérletet tettek arra, hogy ezeket a minőségi fordulatokat a rendészeti igazgatás területén is érzékelhetővé tegyék. Ez a törekvés markánsan tetten érhető Retek Amadé recenziójában, ami a döntéshozatal mesterséges és természetes módjai között mutatkozó különbségeket kutató tanulmányt ismerteti. Módszertan: A példaként választott kutatási területeken tájékozódva láthatóak azok a módszertani megoldások, amelyek eredményesnek bizonyultak. Elsősorban a veszélyelhárító rendészeti beavatkozásokat jellemzi, hogy egyfelől ezek a hatósági döntések monopolhelyzetben születnek, másfelől viszont a következmények előre nem láthatóak és további konfliktusok forrásaivá válhatnak. Ez a fejlődő demográfiai környezet egy olyan jelenséget idézett elő, amely csendesen, de jelentősen alakítja kollektív pszichénket – a demográfiai szorongást. Megállapítások: Pressburger Tamás beszámolója megismertet a „demográfiai szorongás” fogalmával. Az általa ismertetett tanulmány célja az volt, hogy képet alkosson arról: „mit gondolnak az amerikaiak az olyan aktuális kérdésekről, mint a nemzetbiztonság, a terrorizmus, a terrorizmus elleni politikák, a bevándorlás és a vallás.” Különösen a fehér bőrű közösségek érzékelik úgy, hogy nő a kiszolgáltatottságuk. Ezek a félelmek gyakran a büntető hatalom minden emberséget nélkülöző működését követelik. (A terrorizmussal gyanúsítottak kínzásának elfogadás a középkort idézik.) Ezzel szemben a 21. század lehetőségei más utakat is nyithatnak. Radvánszki Ronett munkájában a következőket olvashatjuk: „A bűnügyi elemzők adatvezérelt, objektív megállapításai hatékony komplementerei lehetnének a rendőrségi döntéshozatalnak, mely segíthetne a bűncselekmények számának csökkentésében.” Packosz Nikiforosz három kutató teljesítményét méltatja, akik az online térben elkövetett bűncselekmények felderítésének nehézségeiről adnak ismertetést. Csiki Olivér Tamás a nemzetközi együttműködés fontos színtereibe enged bepillantást, amikor felhívja figyelmünket a hamisítás és kalózkodás (IP-bűnözés) jelentette veszélyekre. Érték: A recenziók rávilágítanak a rendészeti igazgatás, de különösen a bűnüldözés olyan adottságaira, amelyek közelebb hozzák egymáshoz a végrehajtói és az elemző-értékelő munkaterületeket, melyek együttesen a hatékonyság és a törvényes működés harmóniáját is megteremthetik.
demográfiai szorongás, döntéshozatal, bűnmegelőzés, elemző-értékelő munka
Copyright (c) 2025 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Innovative Methodologies for Measuring and Analysing Corruption Risk
Aim: This study presents a new methodology developed within the framework of the medium-term National Anti-Corruption Strategy (2024–2025) for assessing corruption exposure at the level of government positions and job categories (hereafter: position-based assessment). The paper introduces an analytical model designed to quantify corruption exposure in a structured and comparable way. Methodology: The methodology was developed within the KAR-MAP software system (Corruption Risk Identification System – Monitoring, Analytics, Prevention) to measure corruption exposure across public service positions. The objective was to establish an evidence-based approach capable of identifying the presence, magnitude, and accumulation of corruption exposure factors (KT1–KT20), as well as the effects of responsibility dimensions and the ranking of positions by exposure level. To ensure comparability, these elements are integrated into a single composite indicator the KKF (from the Hungarian Korrupciós Kitettségi Főszám, i.e., Corruption Exposure Composite Score). The KKF aggregates the distribution and intensity of exposure factors into a normalized, comparable metric without disclosing the protected aggregation logic, providing a structured, quantitative representation of corruption exposure. Findings: The methodology aligns with the corruption-prevention frameworks of the OECD and UNODC and supports both organizational-level and position-level analysis. By linking micro-level job-specific exposure patterns with macro-level integrity frameworks, it offers a new analytical layer for international integrity assessment practices. Pilot applications confirmed that identifying exposure hotspots supports targeted integrity-development interventions and strengthens internal control mechanisms. Value: The methodology and its associated digital analytical environment together constitute a robust and scalable tool that is capable not only of identifying corruption risks, but also of creating a tangible, operational deterrent through their continuous monitoring. The measurement process makes transparent where corruption risks are concentrated within the organization, thereby strengthening organizational integrity and fostering a conscious culture of corruption prevention.
corruption exposure; integrity management; KAR-MAP & KKF; data-driven risk analysis
Cél: A Figyelő XX. számának tematikáját úgyszólván teljes egészében módszertani kérdések uralják. A rendőrképzéssel szemben különös kihívást jelent a rendőri legitim erőszak alkalmazásának elsajátítatása valósághű, stresszhelyzeteket modellező tréningeken keresztül (Farkas Johanna – Retek Amadé). A képalapú szexuális visszaélés (IBSA) a szexuális erőszak egy új formája, ahol az áldozathibáztatás jelensége talán még erőteljesebben van jelen, mint a szexuális abúzus más formáinál. A jelenség feltárásához a szerzők egyaránt éltek a kérdőíves módszer és az interjú adta lehetőségekkel (Bálint Tamás). Metodikai tanulságokat hordoz a brazíliai favelák példája, amiről Thomas Salem, a norvégiai Bergeni Egyetem Társadalmi Antropológiai Tanszék kutatójának 2024-ben megjelent könyve tudósít (Lippai Zsolt). Módszertan: Farkas Johanna és Retek Amadé közös munkája szorgalmazza, hogy „a rendőrök valósághű, stresszhelyzeteket modellező tréningeken keresztül olyan pszichológiai és fizikai felkészültségre tegyenek szert, amely képessé teszi őket a gyors, szakszerű és jogszerű döntéshozatalra magas kockázatú intézkedési szituációkban is.” Bálint Tamás a képalapú szexuális visszaélések sértettjeinek helyzetét – mind a sértett hibáztatás, mind pedig a kárenyhítés tekintetében – a kérdőíves és az interjúzás együttes alkalmazásának értékelésén keresztül mutatja be. Lippai Zsolt a favelák bűnözést vonzó hatásairól egy olyan szerző könyvén keresztül nyújt betekintést, aki nyolc hónapon keresztül a területen illetékes rendőrségi egységnél szerzett tapasztalatokat. Megállapítások: Mindhárom ismertetett tanulmány azt igazolja, hogy a közbiztonság védelme és a bűnüldözés körében egyaránt azok a rendészeti kutatások a legértékesebbek, amelyek gondosan kidolgozott, adekvát módszertanra és a gyakorlattal kialakított szoros együttműködésre támaszkodhatnak. Értékek: Bizonyítást nyert, hogy a korszerű rendőrképzés nem nélkülözheti a szolgálati helyzeteket jól leképező szituációs gyakorlatokat, igazolható, hogy a bűnmegelőzés új lehetőségeinek kialakítása érdekében további elemzésre várnak a digitális térben megjelenő szexuális deliktumok, végül a jövőben érdemes nagyobb figyelmet fordítani a nehéz körzetek és a bűnözést vonzó földrajzi környezet tanulmányozására.
szituációs gyakorlatok a rendőrképzésben, szexuális erőszak a digitális térben, bűnözést vonzó környezet
A decade of experience in sports policing register
Aim: The sports policing register, which is a decisive tool for the security of the sports events, has a decade-long history. The author took into account the experiences of the last ten years, supplemented with the most current aspects. To demonstrate how the creation of a sports policing register can clearly considered a legal and police innovation, and how it is evolving and renewing itself with the development of digitalization and technology, as well as the analysis and use of the ever-increasing amount of data available, thereby contributing to the safe conduct of sports events on an ever-wider scale. Methodology: The paper is based on legislation, internal regulations, archival material and publications on sports law and professional material. Authors also collected and analysed the data set of the sport policing register from its introduction period to most recent period. Findings: The writing of this article was prompted by the fact that sports policing records have a decade-long history, which is a decisive tool for the security of sports events. Today, safety is one of the most important factors that can make our everyday life and leisure time meaningful and of appropriate quality. Ensuring security is already an important factor in organising international events today, but will become even more important in the future. Value: Many conclusions can be drawn from the statistics of the last 10 years operation of the sports policing register, but the most important of them is that there is a clear improvement in the safety of sporting events. This study presents in more detail than ever before the theoretical background and practical application of the registry, and uniquely analyses the data collected since its creation.
Sports Law, sports events, safety, sports policing
The Use of Surveillance Cameras, Legal Framework and Practical Differences: Scientific Research
Aim: The aims of this study is to provide a comprehensive analysis of the legal and practical environments surrounding CCTV cameras, examing their domestic and international application alongside their impact on public safety and crime prevention. The research pays particular attention to exploring the specific features of Hungarian regulations and practices, benchmarking them against solutions in other countries (the United Kingdom, Germany, the United States). Methodology: Drawing on practical experience, the author analyzes the role of surveillance systems within the operations of the police, local authorities and the private sector. Findings: The crime prevention effects of camera systems are mixed; while in some cases they reduce the number of crimes, while in others they tend to cause a geographical desplacement of criminal activity. At the same time, they are clearly effective in crime detection, evidence gathering and strengthening the subjective sense of security. As in other countries, Hungary faces the challenge of legal regulations lagging behind technological developments, particularly with regard to biometric data and facial recognition. Value: The research highlights that surveillance cameras can serve not only law enforcement but also urban planning and community functions. Adapting international experiences and introducing legally and ethically balanced regulations can help increase social acceptance and enhance public safety.
CCTV, surveillance, crime prevention, legal environment, international comparison
National quality control mechanism in the field of border management
Aim: The aim of this study is to explain the rationale, purpose and benefits of developing a national quality control mechanism in the field of border management. Methodology: The authors present in their paper the necessity and role of a quality management system in border control that meets the Schengen requirements. The work starts by introducing the integrated border management system, followed by the basics of its structure and operation, and the presentation of its high professional standards. Findings: The establishment and subsequent implementation of a national quality control mechanism, which is also the objective of Hungary's National Integrated Border Management Strategy, is essential for the effective functioning of the integrated border management system. Value: The establishment of a quality control system will ensure the continuous high-level implementation of border control in line with the Schengen requirements. Besides this our plan is also to develop a quality assurance system that can be operated as best practice not just national but at EU (international) level.
National quality control mechanism, integrated border management, Schengen evaluation mechanism, quality assurance
Oktatáspolitikai örökség az állam, az egyház, a család és a demokratikus szabadság viszonyában
Cél: A tanulmány célja annak vizsgálata, hogy Eötvös József népoktatási koncepciója miként értelmezhető az állam, az egyház és a család közötti közfeladat-megosztás történeti modelljeként, különös tekintettel a demokratikus szabadság jegyében. Módszertan: A tanulmány történeti-jogdogmatikai és szakirodalmi elemzéssel vizsgálja a felekezeti oktatás magyarországi szerepét a felvilágosult abszolutizmustól a dualizmuson és a két világháború közötti időszakon át a jelenkori köznevelésig. Megállapítások: A jól értelmezett, a hagyomány-kontinuitást elismerő és átlátó vezetői szemlélet nem zárja ki az egyént abból, hogy az oktatási rendszer jogi és finanszírozási kereteit modern eszközökkel tudja meghatározni. Érték: A tanulmány amellett érvel, hogy a felekezeti oktatás a magyar oktatástörténetben nem az állami köznevelés kivételeként, hanem a közfeladat-ellátás történetileg beágyazott és társadalmilag legitim formájaként értelmezhető.
nevelés, egyház, Eötvös József, közfeladat-ellátás
A közösségi média keretezésének ereje a mediatizált társadalmakban
Cél: A tanulmány célja annak bemutatása, hogy a hírek milyen módon hatnak a lakosság biztonságérzetére. A közbiztonságról szóló narratívák közvetítői, érdekeik mentén, hogyan keretezhetik azokat, befolyásolva a lakosság percepcióját. A rendőrség az új kommunikációs kihívásokra milyen válaszokat adhat, hogyan képes ellensúlyozni a „félelemnarratívát”. Módszertan: Az elemzés két svéd kvalitatív kutatás eredményén keresztül kívánja bemutatni a nemzetközi tapasztalatokat, összehasonlítani azokat a hazaiakkal, az esettanulmány módszertanára építve. Megállapítások: A tanulmány elsődleges megállapítása, hogy a közösségi média megjelenésével, széles körű elterjedésével megváltoztak a hírek keretezési irányai. A korábbi kaszkádszerű modell helyett a befolyásolás visszacsatolási hurokként is hat, azaz a keretezett hírek olvasói a kommentjeiken keresztül visszahatnak a döntéshozókra. A hírek közvetítői – erősítve a „félelemnarratívát” – képesek rontani a lakosság biztonságérzetén. Ezt a rendőrségnek a megfelelő szakmai színvonalú tevékenységen túl a helyes kommunikációs stratégiák megválasztásával ellensúlyoznia kell. Érték: A magyar rendőrségnek az utóbbi, több mint egy évtizedben elért eredményeivel, részben az egységes kommunikációs stratégiával, sikerült egy a nemzetközi összehasonlításban is magas biztonságérzetet megteremtenie. Az utóbbi időszakban a közösségi média a hírek fragmentálására új platformot biztosított, erre válaszul a rendőrség „biztonságnarratíváját” is meg kell újítani. A kommunikációval ott kell jelen lenni, ahol az emberek léteznek. Ebben a transzmediatizált környezetben a nemzetközi kitekintés és a hazai kommunikációs gyakorlat válaszokat adhat a kihívásokra, és tovább erősítheti az eddig elért eredményeket.
közösségi média, hírek keretezése, biztonságnarratíva, rendőrség
Bántalmazott gyermekek a büntetőeljárásban A forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadó szakirányú továbbképzés elméleti alapjai és elindításának körülményei
Cél: A gyermekbarát igazságszolgáltatás biztosítása emberi és szakmai minimum. Ebből indultak ki, amikor felmerült egy fókuszált, gyermekbarát forenzikus interjútechnikát oktató képzés kialakításának lehetősége a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen. Azért is különösen fontos specifikus kihallgatástechnikai ismereteket oktató képzésekben gondolkodni, mert már a rendőrök is munkájuk jelentős százalékát tanúkihallgatásokkal töltik, annak ellenére, hogy speciális (iskolapadban szerzett) kihallgatástechnikai ismeretekkel nem rendelkeznek (Sanders, 1986), ezáltal a rendőri munkának ezt az igen fontos szegmensét is a „csinálásalapú hagyomány” jellemzi (Kerezsi, 2020). A szerzők tanulmányukban bemutatják a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán 2025 februárjában útjára indult forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadói képzés elméleti alapjait és a képzésindítás körülményeit, kurikulumát, külön kitérve a két féléves képzésben elsajátítandó National Institutes of Child Health and Human Development (NICHD) interjúprotokollra. Módszertan: A cikk egy szakirodalmi áttekintéssel indít, melyben a szerzők érintik a gyermekek fejlődéslélektani specifikumait – külön fókuszálva a bántalmazott gyermekek karakterisztikáira –, kihallgatási kontextusban értelmezve. Ezt követően ismertetik az NICHD-protokollt és az ezt oktató szakirányú továbbképzés születésének körülményeit, célkitűzését. Megállapítások: A tanulmány készítésének kiindulópontja az volt, hogy a gyermekek – sértettként, tanúként vagy gyanúsítottként – a hatósági eljárások során mindenek felett álló érdekét szem előtt tartó, különleges bánásmódot igényelnek. A bemutatott NICHD-protokoll maximálisan támogatja a gyermekbarát igazságszolgáltatás célkitűzéseit: rendőri, strukturált és tiszteletteljes. Érték: A nem szuggesztív, strukturált interjú csökkenti a sérülékenységből fakadó kockázatokat, és növeli a bizonyíték értékét. Ezáltal kevesebb újrameghallgatásra, jobb minőségű vallomásokra számíthatunk. A forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadó képzés ebbe az irányba nyit utat: olyan szakembereket készít fel, akik a gyermek érdekét és az igazságszolgáltatás céljait egyidejűleg tudják érvényesíteni.
gyermekbarát igazságszolgáltatás, kihallgatás, fejlődéslélektan, forenzikus szaktanácsadó továbbképzés
Nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus a határigazgatás területén
Cél: A tanulmány célja a határigazgatás területén kialakítandó nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus létrehozása indokainak, céljának és előnyeinek bemutatása. Módszertan: A szerzők tanulmányukban bemutatják a schengeni követelményeknek megfelelő minőségirányítási rendszer szükségességét és szerepét a határellenőrzésben. A munka az integrált határigazgatási rendszer ismertetésével kezdődik, majd bemutatja annak felépítését, működésének alapjait és magas szakmai követelményeit. Megállapítások: A nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus létrehozása és későbbi alkalmazása – amely Magyarország Nemzeti Integrált Határigazgatási Stratégiájának is célkitűzése – elengedhetetlen az integrált határigazgatási rendszer hatékony működéséhez. Érték: A minőség-ellenőrzési rendszer kialakítása biztosítja a határellenőrzés folyamatos, magas szintű végrehajtását a schengeni követelményekkel összhangban. Emellett célunk egy olyan minőségbiztosítási rendszer kialakítása is, amely nemcsak nemzeti, hanem európai (nemzetközi) szinten is „jó gyakorlatként” alkalmazható.
nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus, integrált határigazgatás, schengeni értékelési mechanizmus
A biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű vizsgálata bűnügyekben I. A DNS-azonosítás szintet lép
Cél: A háromrészes tanulmány első részének célja, hogy magyar nyelven bemutassa az igazságügyi genetika új tudományágára, a bűnügyekben rögzített biológiai anyagmaradványokon végzett genetikai szakértői vizsgálatok eredményeinek cselekvési szintű értékelésére vonatkozó alapelveket. Módszertan: A publikáció készítéséhez a nemzetközi szakirodalmat, szakmai ajánlásokat és adatbázisokat vetette össze a szerző. Megállapítások: A bűnügyekben vizsgált biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű igazságügyi valószínűsítő (probabilistic) értékelése már több mint egy évtizedes múltra tekint vissza a világ számos országában. A cselekvési szintű valószínűsítő interpretációt alapvetően a vizsgált biológiai anyagmaradványok (főképpen a DNS) közvetlen vagy közvetett átkerülésére, megmaradására, elterjedtségére és visszanyerhetőségére (TPPR) vonatkozó ismeretek folyamatos bővülése tette és teszi lehetővé. Amennyiben a vádnak és a védelemnek a bűnügyben vitatott cselekvési állításához tartozó megfigyelt TPPR-gyakoriságok egymástól eltérnek, akkor a genetikai bizonyítékra számolt kimutatási valószínűségi hányados (LR) érték alátámaszthatja a vád vagy a védelem feltevését, így segítve az eljáró hatóság munkáját a bűncselekmény eseményeinek rekonstruálásában. Érték: Magyar nyelven a szerző elsőként mutatja be ezt a szakterületet az igazságszolgáltatás szereplőinek, megteremtve a szakmai hátteret és nyelvezetet a magyarországi alkalmazásban.
igazságügyi genetikai vizsgálatok, biológiai anyagmaradványok, cselekvési szintű értékelés, DNS
Cél: Betekintést nyújtani a hazai poligráfos tevékenység jelenkori helyzetébe, módszertanába, megvizsgálni a szaktanácsadói szerepkörhöz kötött jogszabályi keretrendszer sajátosságait, beleértve a poligráfos vizsgálati eredmények bizonyítékként való felhasználásának kialakult gyakorlatát. Módszertan: A szerző a jogszabályi háttér aktuális helyzetének áttekintésével, a szakterületet érintő hazai ítélkezési gyakorlat konkrét esetekre épülő bemutatásával, valamint vizsgálati esetszámok statisztikai adatainak elemzésével fogalmaz meg következtetéseket. Megállapítások: A műszeres vallomás-ellenőrzést szabályozó eljárásjogi rendelkezések lehetővé tették a poligráfos vizsgálati eredmények bizonyítékként történő felhasználhatóságát, melynek záloga a szaktanácsadó tanúkénti kihallgatása. A vizsgálati számok és eredmények tükrében elmondható, hogy a bíróság előtti felhasználás már egy létező törvényes opció, de a poligráf elsődleges felhasználási területe továbbra is a kirendelő hatóság és az előtte folyó nyomozás orientálása. Érték: A poligráfos szaktanácsadói tevékenység a hazai szakirodalmat tekintve kevésbé kutatott területnek minősül, így a cikk megjelenése lehetőséget biztosít az olvasóknak a poligráf jelenkori gyakorlatának megismerésére.
poligráf, szaktanácsadó, bíróság, bizonyíték
Testedzésfüggőség és egészségmagatartás a magyar közszolgálati hallgatók körében
Cél: A fizikai aktivitásra általában az egészség szempontjából pozitív magatartásformaként szokás utalni. A testedzés ugyanakkor megjelenhet olyan formában is, ami az egészség károsodásához vezet, ilyen különösen a testedzésfüggőség. A testedzésfüggőség esetén a testmozgás iránti elköteleződés olyan szintet ér el, amely már egészségkárosodáshoz, valamint az élet egyensúlyának és az általános jóllét zavarához vezethet. A fiatal népesség, így az egyetemi hallgatói populáció különösen érintett a testedzésfüggőség kockázataival. Ennek ellenére a függőség elterjedtségéről és befolyásoló tényezőiről keveset tudunk. A tanulmányban bemutatott kutatás célja a magyar közszolgálati felsőoktatás – beleértve a rendészeti felsőoktatás – hallgatói egészségmagatartásának, valamint testedzésfüggőséggel való érintettségének vizsgálata volt. Módszertan: A szerzők keresztmetszeti vizsgálatot végeztek egy magas kockázatú, 18–29 éves korba tartozó (átlagéletkor: 20,1 év) mintán (n = 179) a magyar rendészeti és civil közszolgálati hallgatók körében. A testedzésfüggőség elterjedtségének vizsgálatára a Testmozgás Addikció Kérdőív (Exercise Addiction Inventory, EAI) magyar változatát használták. Megállapítások: A közszolgálati hallgatók 79,3%-a sportol rendszeresen (átlagos sportidő: 1,65 óra). A rendészeti hallgatókra [χ²(1) = 4,067; p = 0,044], valamint a férfiakra [χ²(1) = 6,268; p = 0,012] szignifikánsan nagyobb arányban jellemző a rendszeres sporttevékenység, mint a civil hallgatókra, illetve a nőkre. A rendszeresen sportoló hallgatók 10,6%-a esetében merült fel a testedzésfüggőség kockázata. A testedzésfüggőség kockázatának prevalenciája jelentősen magasabb volt, mint az általános népességben. Az EAI pontértéke szignifikánsan korrelált az edzéssel eltöltött idővel [F(1) = 14,668; p < 0,001]. A szerzők megállapítottuk továbbá, hogy a kockázati csoportba tartozó hallgatók szignifikánsan nagyobb arányban sportolnak egyedül, mint társaságban [χ²(2) = 7,485; p = 0,024]. Érték: A kutatás újszerű eredményeket hozott. Az eredmények azt jelzik, hogy a közszolgálati hallgatók kiemelt kockázati csoportnak minősülnek a testedzésfüggőség szempontjából. A jövőben fontos volna átfogóbb epidemiológiai vizsgálatokat végezni ebben a populációban. Vizsgálni szükséges továbbá a testedzésfüggőség etiológiáját is a közszolgálati hallgatók körében.
közigazgatás, rendészet, egyetemi hallgató, testedzésfüggőség
A pártfogó felügyelet mint jogintézmény hazai fejlődésének áttekintése az 1900-as évektől napjainkig, különös tekintettel a fiatalkorúak pártfogó felügyeletére
Cél: A tanulmány célja egy olyan komplex, speciálprevenciót előállító, bűnmegelőzési feladatkörrel, nevelési célokkal rendelkező háttérintézmény történeti áttekintése, amely egészen az 1900-as évektől napjainkig nyújt időbeli betekintést a jogintézmény alakulásába, különös tekintettel a fiatalkorúak pártfogó felügyeletére. Módszertan: A tanulmány feldolgozásához történeti módszert, ezen felül feltáró és leíró jellegű elemzést alkalmazott a szerző. Szükségesnek tartotta, hogy a jogtörténet által – a szakirodalmakban leírtakra támaszkodva – feltárja a releváns forrásokat. Továbbá szükségesnek látta az intézmény valóságszféráját, összefüggő működéseinek körülményeit vizsgálni, annak érdekében, hogy az elméletileg kimutatott előzményeit a jövőre nézve kamatoztatni lehessen. Megállapítások: A pártfogó felügyelet mint jogintézmény egy történelmi fejlődés eredménye, ezáltal szervesen kapcsolódik a múlthoz és hat a jelen viszonyaira. Ahhoz, hogy megértsük ezen jogintézmény preventív tartalmát, elengedhetetlen a történetiségének feltárása, ismerete, hiszen ezáltal lehetővé válik a hatályos jogalkalmazás megértése. A cikk feltárja, hogyan és miért fejlődött olyanná, ahogyan ma is ismerjük és alkalmazzuk. Egy történeti kutatás során szerzett tapasztalatok olyan gazdag kincstárára tehetünk szert, amely a jogpolitika számára egyaránt jelentőségteljes. Érték: A tanulmány megírása során a szerző arra törekedett, hogy megismerje a jogintézmény történeti szemléletmódját és ezek feltárásával erősítse a jövőre néző hasznosságát.
pártfogó felügyelet, fiatalkorú bűnelkövetők, büntetőjog, büntetés-végrehajtási jog