A Belügyi Szemle rangos magyar tudományos folyóirat, amely 1953-as indulása óta a tudományos munkák terjesztésének egyik sarokköve lett. A magyar Belügyminisztérium által támogatott folyóirat kulcsfontosságú platformként szolgál az akadémikusok és kutatók számára, akik a legkülönbözőbb tudományágakra szakosodtak, beleértve a jogtudományt, az államtudományt, a kriminológiát, a rendészetet és a biztonságot. Az e területeken belüli szellemi fejlődés és párbeszéd előmozdítása iránti elkötelezettsége a Belügyi Szemlét a tudás és az innováció elismert forrásává tette, és jelentősen hozzájárul mind a nemzeti, mind a nemzetközi tudományos közösségek eredményeinek gyarapításához.
Belügyminisztérium, 1014 Budapest, Szentháromság tér 6.
Cél: Egyre gyakrabban olvashatunk a nemzetközi és a hazai kommunikációban, de különösen a társadalomtudományi szakirodalomban az egész világrendszert érintő változásokról, a globális rend gyökeres átalakulásáról. A Nemzetköz Rendészeti Figyelő szerkesztői kísérletet tettek arra, hogy ezeket a minőségi fordulatokat a rendészeti igazgatás területén is érzékelhetővé tegyék. Ez a törekvés markánsan tetten érhető Retek Amadé recenziójában, ami a döntéshozatal mesterséges és természetes módjai között mutatkozó különbségeket kutató tanulmányt ismerteti. Módszertan: A példaként választott kutatási területeken tájékozódva láthatóak azok a módszertani megoldások, amelyek eredményesnek bizonyultak. Elsősorban a veszélyelhárító rendészeti beavatkozásokat jellemzi, hogy egyfelől ezek a hatósági döntések monopolhelyzetben születnek, másfelől viszont a következmények előre nem láthatóak és további konfliktusok forrásaivá válhatnak. Ez a fejlődő demográfiai környezet egy olyan jelenséget idézett elő, amely csendesen, de jelentősen alakítja kollektív pszichénket – a demográfiai szorongást. Megállapítások: Pressburger Tamás beszámolója megismertet a „demográfiai szorongás” fogalmával. Az általa ismertetett tanulmány célja az volt, hogy képet alkosson arról: „mit gondolnak az amerikaiak az olyan aktuális kérdésekről, mint a nemzetbiztonság, a terrorizmus, a terrorizmus elleni politikák, a bevándorlás és a vallás.” Különösen a fehér bőrű közösségek érzékelik úgy, hogy nő a kiszolgáltatottságuk. Ezek a félelmek gyakran a büntető hatalom minden emberséget nélkülöző működését követelik. (A terrorizmussal gyanúsítottak kínzásának elfogadás a középkort idézik.) Ezzel szemben a 21. század lehetőségei más utakat is nyithatnak. Radvánszki Ronett munkájában a következőket olvashatjuk: „A bűnügyi elemzők adatvezérelt, objektív megállapításai hatékony komplementerei lehetnének a rendőrségi döntéshozatalnak, mely segíthetne a bűncselekmények számának csökkentésében.” Packosz Nikiforosz három kutató teljesítményét méltatja, akik az online térben elkövetett bűncselekmények felderítésének nehézségeiről adnak ismertetést. Csiki Olivér Tamás a nemzetközi együttműködés fontos színtereibe enged bepillantást, amikor felhívja figyelmünket a hamisítás és kalózkodás (IP-bűnözés) jelentette veszélyekre. Érték: A recenziók rávilágítanak a rendészeti igazgatás, de különösen a bűnüldözés olyan adottságaira, amelyek közelebb hozzák egymáshoz a végrehajtói és az elemző-értékelő munkaterületeket, melyek együttesen a hatékonyság és a törvényes működés harmóniáját is megteremthetik.
demográfiai szorongás, döntéshozatal, bűnmegelőzés, elemző-értékelő munka
Copyright (c) 2025 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Innovative Methodologies for Measuring and Analysing Corruption Risk
Aim: This study presents a new methodology developed within the framework of the medium-term National Anti-Corruption Strategy (2024–2025) for assessing corruption exposure at the level of government positions and job categories (hereafter: position-based assessment). The paper introduces an analytical model designed to quantify corruption exposure in a structured and comparable way. Methodology: The methodology was developed within the KAR-MAP software system (Corruption Risk Identification System – Monitoring, Analytics, Prevention) to measure corruption exposure across public service positions. The objective was to establish an evidence-based approach capable of identifying the presence, magnitude, and accumulation of corruption exposure factors (KT1–KT20), as well as the effects of responsibility dimensions and the ranking of positions by exposure level. To ensure comparability, these elements are integrated into a single composite indicator the KKF (from the Hungarian Korrupciós Kitettségi Főszám, i.e., Corruption Exposure Composite Score). The KKF aggregates the distribution and intensity of exposure factors into a normalized, comparable metric without disclosing the protected aggregation logic, providing a structured, quantitative representation of corruption exposure. Findings: The methodology aligns with the corruption-prevention frameworks of the OECD and UNODC and supports both organizational-level and position-level analysis. By linking micro-level job-specific exposure patterns with macro-level integrity frameworks, it offers a new analytical layer for international integrity assessment practices. Pilot applications confirmed that identifying exposure hotspots supports targeted integrity-development interventions and strengthens internal control mechanisms. Value: The methodology and its associated digital analytical environment together constitute a robust and scalable tool that is capable not only of identifying corruption risks, but also of creating a tangible, operational deterrent through their continuous monitoring. The measurement process makes transparent where corruption risks are concentrated within the organization, thereby strengthening organizational integrity and fostering a conscious culture of corruption prevention.
corruption exposure; integrity management; KAR-MAP & KKF; data-driven risk analysis
Copyright (c) 2026 Belügyi Szemle https://creativecommons.org/licenses/by-nc-nd/4.0
Cél: A Figyelő XX. számának tematikáját úgyszólván teljes egészében módszertani kérdések uralják. A rendőrképzéssel szemben különös kihívást jelent a rendőri legitim erőszak alkalmazásának elsajátítatása valósághű, stresszhelyzeteket modellező tréningeken keresztül (Farkas Johanna – Retek Amadé). A képalapú szexuális visszaélés (IBSA) a szexuális erőszak egy új formája, ahol az áldozathibáztatás jelensége talán még erőteljesebben van jelen, mint a szexuális abúzus más formáinál. A jelenség feltárásához a szerzők egyaránt éltek a kérdőíves módszer és az interjú adta lehetőségekkel (Bálint Tamás). Metodikai tanulságokat hordoz a brazíliai favelák példája, amiről Thomas Salem, a norvégiai Bergeni Egyetem Társadalmi Antropológiai Tanszék kutatójának 2024-ben megjelent könyve tudósít (Lippai Zsolt). Módszertan: Farkas Johanna és Retek Amadé közös munkája szorgalmazza, hogy „a rendőrök valósághű, stresszhelyzeteket modellező tréningeken keresztül olyan pszichológiai és fizikai felkészültségre tegyenek szert, amely képessé teszi őket a gyors, szakszerű és jogszerű döntéshozatalra magas kockázatú intézkedési szituációkban is.” Bálint Tamás a képalapú szexuális visszaélések sértettjeinek helyzetét – mind a sértett hibáztatás, mind pedig a kárenyhítés tekintetében – a kérdőíves és az interjúzás együttes alkalmazásának értékelésén keresztül mutatja be. Lippai Zsolt a favelák bűnözést vonzó hatásairól egy olyan szerző könyvén keresztül nyújt betekintést, aki nyolc hónapon keresztül a területen illetékes rendőrségi egységnél szerzett tapasztalatokat. Megállapítások: Mindhárom ismertetett tanulmány azt igazolja, hogy a közbiztonság védelme és a bűnüldözés körében egyaránt azok a rendészeti kutatások a legértékesebbek, amelyek gondosan kidolgozott, adekvát módszertanra és a gyakorlattal kialakított szoros együttműködésre támaszkodhatnak. Értékek: Bizonyítást nyert, hogy a korszerű rendőrképzés nem nélkülözheti a szolgálati helyzeteket jól leképező szituációs gyakorlatokat, igazolható, hogy a bűnmegelőzés új lehetőségeinek kialakítása érdekében további elemzésre várnak a digitális térben megjelenő szexuális deliktumok, végül a jövőben érdemes nagyobb figyelmet fordítani a nehéz körzetek és a bűnözést vonzó földrajzi környezet tanulmányozására.
szituációs gyakorlatok a rendőrképzésben, szexuális erőszak a digitális térben, bűnözést vonzó környezet
A decade of experience in sports policing register
Aim: The sports policing register, which is a decisive tool for the security of the sports events, has a decade-long history. The author took into account the experiences of the last ten years, supplemented with the most current aspects. To demonstrate how the creation of a sports policing register can clearly considered a legal and police innovation, and how it is evolving and renewing itself with the development of digitalization and technology, as well as the analysis and use of the ever-increasing amount of data available, thereby contributing to the safe conduct of sports events on an ever-wider scale. Methodology: The paper is based on legislation, internal regulations, archival material and publications on sports law and professional material. Authors also collected and analysed the data set of the sport policing register from its introduction period to most recent period. Findings: The writing of this article was prompted by the fact that sports policing records have a decade-long history, which is a decisive tool for the security of sports events. Today, safety is one of the most important factors that can make our everyday life and leisure time meaningful and of appropriate quality. Ensuring security is already an important factor in organising international events today, but will become even more important in the future. Value: Many conclusions can be drawn from the statistics of the last 10 years operation of the sports policing register, but the most important of them is that there is a clear improvement in the safety of sporting events. This study presents in more detail than ever before the theoretical background and practical application of the registry, and uniquely analyses the data collected since its creation.
Sports Law, sports events, safety, sports policing
The Use of Surveillance Cameras, Legal Framework and Practical Differences: Scientific Research
Aim: The aims of this study is to provide a comprehensive analysis of the legal and practical environments surrounding CCTV cameras, examing their domestic and international application alongside their impact on public safety and crime prevention. The research pays particular attention to exploring the specific features of Hungarian regulations and practices, benchmarking them against solutions in other countries (the United Kingdom, Germany, the United States). Methodology: Drawing on practical experience, the author analyzes the role of surveillance systems within the operations of the police, local authorities and the private sector. Findings: The crime prevention effects of camera systems are mixed; while in some cases they reduce the number of crimes, while in others they tend to cause a geographical desplacement of criminal activity. At the same time, they are clearly effective in crime detection, evidence gathering and strengthening the subjective sense of security. As in other countries, Hungary faces the challenge of legal regulations lagging behind technological developments, particularly with regard to biometric data and facial recognition. Value: The research highlights that surveillance cameras can serve not only law enforcement but also urban planning and community functions. Adapting international experiences and introducing legally and ethically balanced regulations can help increase social acceptance and enhance public safety.
CCTV, surveillance, crime prevention, legal environment, international comparison
National quality control mechanism in the field of border management
Aim: The aim of this study is to explain the rationale, purpose and benefits of developing a national quality control mechanism in the field of border management. Methodology: The authors present in their paper the necessity and role of a quality management system in border control that meets the Schengen requirements. The work starts by introducing the integrated border management system, followed by the basics of its structure and operation, and the presentation of its high professional standards. Findings: The establishment and subsequent implementation of a national quality control mechanism, which is also the objective of Hungary's National Integrated Border Management Strategy, is essential for the effective functioning of the integrated border management system. Value: The establishment of a quality control system will ensure the continuous high-level implementation of border control in line with the Schengen requirements. Besides this our plan is also to develop a quality assurance system that can be operated as best practice not just national but at EU (international) level.
National quality control mechanism, integrated border management, Schengen evaluation mechanism, quality assurance
A közösségi média keretezésének ereje a mediatizált társadalmakban
Cél: A tanulmány célja annak bemutatása, hogy a hírek milyen módon hatnak a lakosság biztonságérzetére. A közbiztonságról szóló narratívák közvetítői, érdekeik mentén, hogyan keretezhetik azokat, befolyásolva a lakosság percepcióját. A rendőrség az új kommunikációs kihívásokra milyen válaszokat adhat, hogyan képes ellensúlyozni a „félelemnarratívát”. Módszertan: Az elemzés két svéd kvalitatív kutatás eredményén keresztül kívánja bemutatni a nemzetközi tapasztalatokat, összehasonlítani azokat a hazaiakkal, az esettanulmány módszertanára építve. Megállapítások: A tanulmány elsődleges megállapítása, hogy a közösségi média megjelenésével, széles körű elterjedésével megváltoztak a hírek keretezési irányai. A korábbi kaszkádszerű modell helyett a befolyásolás visszacsatolási hurokként is hat, azaz a keretezett hírek olvasói a kommentjeiken keresztül visszahatnak a döntéshozókra. A hírek közvetítői – erősítve a „félelemnarratívát” – képesek rontani a lakosság biztonságérzetén. Ezt a rendőrségnek a megfelelő szakmai színvonalú tevékenységen túl a helyes kommunikációs stratégiák megválasztásával ellensúlyoznia kell. Érték: A magyar rendőrségnek az utóbbi, több mint egy évtizedben elért eredményeivel, részben az egységes kommunikációs stratégiával, sikerült egy a nemzetközi összehasonlításban is magas biztonságérzetet megteremtenie. Az utóbbi időszakban a közösségi média a hírek fragmentálására új platformot biztosított, erre válaszul a rendőrség „biztonságnarratíváját” is meg kell újítani. A kommunikációval ott kell jelen lenni, ahol az emberek léteznek. Ebben a transzmediatizált környezetben a nemzetközi kitekintés és a hazai kommunikációs gyakorlat válaszokat adhat a kihívásokra, és tovább erősítheti az eddig elért eredményeket.
közösségi média, hírek keretezése, biztonságnarratíva, rendőrség
Oktatáspolitikai örökség az állam, az egyház, a család és a demokratikus szabadság viszonyában
Cél: A tanulmány célja annak vizsgálata, hogy Eötvös József népoktatási koncepciója miként értelmezhető az állam, az egyház és a család közötti közfeladat-megosztás történeti modelljeként, különös tekintettel a demokratikus szabadság jegyében. Módszertan: A tanulmány történeti-jogdogmatikai és szakirodalmi elemzéssel vizsgálja a felekezeti oktatás magyarországi szerepét a felvilágosult abszolutizmustól a dualizmuson és a két világháború közötti időszakon át a jelenkori köznevelésig. Megállapítások: A jól értelmezett, a hagyomány-kontinuitást elismerő és átlátó vezetői szemlélet nem zárja ki az egyént abból, hogy az oktatási rendszer jogi és finanszírozási kereteit modern eszközökkel tudja meghatározni. Érték: A tanulmány amellett érvel, hogy a felekezeti oktatás a magyar oktatástörténetben nem az állami köznevelés kivételeként, hanem a közfeladat-ellátás történetileg beágyazott és társadalmilag legitim formájaként értelmezhető.
nevelés, egyház, Eötvös József, közfeladat-ellátás
Bántalmazott gyermekek a büntetőeljárásban A forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadó szakirányú továbbképzés elméleti alapjai és elindításának körülményei
Cél: A gyermekbarát igazságszolgáltatás biztosítása emberi és szakmai minimum. Ebből indultak ki, amikor felmerült egy fókuszált, gyermekbarát forenzikus interjútechnikát oktató képzés kialakításának lehetősége a Nemzeti Közszolgálati Egyetemen. Azért is különösen fontos specifikus kihallgatástechnikai ismereteket oktató képzésekben gondolkodni, mert már a rendőrök is munkájuk jelentős százalékát tanúkihallgatásokkal töltik, annak ellenére, hogy speciális (iskolapadban szerzett) kihallgatástechnikai ismeretekkel nem rendelkeznek (Sanders, 1986), ezáltal a rendőri munkának ezt az igen fontos szegmensét is a „csinálásalapú hagyomány” jellemzi (Kerezsi, 2020). A szerzők tanulmányukban bemutatják a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán 2025 februárjában útjára indult forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadói képzés elméleti alapjait és a képzésindítás körülményeit, kurikulumát, külön kitérve a két féléves képzésben elsajátítandó National Institutes of Child Health and Human Development (NICHD) interjúprotokollra. Módszertan: A cikk egy szakirodalmi áttekintéssel indít, melyben a szerzők érintik a gyermekek fejlődéslélektani specifikumait – külön fókuszálva a bántalmazott gyermekek karakterisztikáira –, kihallgatási kontextusban értelmezve. Ezt követően ismertetik az NICHD-protokollt és az ezt oktató szakirányú továbbképzés születésének körülményeit, célkitűzését. Megállapítások: A tanulmány készítésének kiindulópontja az volt, hogy a gyermekek – sértettként, tanúként vagy gyanúsítottként – a hatósági eljárások során mindenek felett álló érdekét szem előtt tartó, különleges bánásmódot igényelnek. A bemutatott NICHD-protokoll maximálisan támogatja a gyermekbarát igazságszolgáltatás célkitűzéseit: rendőri, strukturált és tiszteletteljes. Érték: A nem szuggesztív, strukturált interjú csökkenti a sérülékenységből fakadó kockázatokat, és növeli a bizonyíték értékét. Ezáltal kevesebb újrameghallgatásra, jobb minőségű vallomásokra számíthatunk. A forenzikus gyermekvédelmi szaktanácsadó képzés ebbe az irányba nyit utat: olyan szakembereket készít fel, akik a gyermek érdekét és az igazságszolgáltatás céljait egyidejűleg tudják érvényesíteni.
gyermekbarát igazságszolgáltatás, kihallgatás, fejlődéslélektan, forenzikus szaktanácsadó továbbképzés
Nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus a határigazgatás területén
Cél: A tanulmány célja a határigazgatás területén kialakítandó nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus létrehozása indokainak, céljának és előnyeinek bemutatása. Módszertan: A szerzők tanulmányukban bemutatják a schengeni követelményeknek megfelelő minőségirányítási rendszer szükségességét és szerepét a határellenőrzésben. A munka az integrált határigazgatási rendszer ismertetésével kezdődik, majd bemutatja annak felépítését, működésének alapjait és magas szakmai követelményeit. Megállapítások: A nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus létrehozása és későbbi alkalmazása – amely Magyarország Nemzeti Integrált Határigazgatási Stratégiájának is célkitűzése – elengedhetetlen az integrált határigazgatási rendszer hatékony működéséhez. Érték: A minőség-ellenőrzési rendszer kialakítása biztosítja a határellenőrzés folyamatos, magas szintű végrehajtását a schengeni követelményekkel összhangban. Emellett célunk egy olyan minőségbiztosítási rendszer kialakítása is, amely nemcsak nemzeti, hanem európai (nemzetközi) szinten is „jó gyakorlatként” alkalmazható.
nemzeti minőség-ellenőrzési mechanizmus, integrált határigazgatás, schengeni értékelési mechanizmus
A biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű vizsgálata bűnügyekben I. A DNS-azonosítás szintet lép
Cél: A háromrészes tanulmány első részének célja, hogy magyar nyelven bemutassa az igazságügyi genetika új tudományágára, a bűnügyekben rögzített biológiai anyagmaradványokon végzett genetikai szakértői vizsgálatok eredményeinek cselekvési szintű értékelésére vonatkozó alapelveket. Módszertan: A publikáció készítéséhez a nemzetközi szakirodalmat, szakmai ajánlásokat és adatbázisokat vetette össze a szerző. Megállapítások: A bűnügyekben vizsgált biológiai anyagmaradványok cselekvési szintű igazságügyi valószínűsítő (probabilistic) értékelése már több mint egy évtizedes múltra tekint vissza a világ számos országában. A cselekvési szintű valószínűsítő interpretációt alapvetően a vizsgált biológiai anyagmaradványok (főképpen a DNS) közvetlen vagy közvetett átkerülésére, megmaradására, elterjedtségére és visszanyerhetőségére (TPPR) vonatkozó ismeretek folyamatos bővülése tette és teszi lehetővé. Amennyiben a vádnak és a védelemnek a bűnügyben vitatott cselekvési állításához tartozó megfigyelt TPPR-gyakoriságok egymástól eltérnek, akkor a genetikai bizonyítékra számolt kimutatási valószínűségi hányados (LR) érték alátámaszthatja a vád vagy a védelem feltevését, így segítve az eljáró hatóság munkáját a bűncselekmény eseményeinek rekonstruálásában. Érték: Magyar nyelven a szerző elsőként mutatja be ezt a szakterületet az igazságszolgáltatás szereplőinek, megteremtve a szakmai hátteret és nyelvezetet a magyarországi alkalmazásban.
igazságügyi genetikai vizsgálatok, biológiai anyagmaradványok, cselekvési szintű értékelés, DNS
Cél: Betekintést nyújtani a hazai poligráfos tevékenység jelenkori helyzetébe, módszertanába, megvizsgálni a szaktanácsadói szerepkörhöz kötött jogszabályi keretrendszer sajátosságait, beleértve a poligráfos vizsgálati eredmények bizonyítékként való felhasználásának kialakult gyakorlatát. Módszertan: A szerző a jogszabályi háttér aktuális helyzetének áttekintésével, a szakterületet érintő hazai ítélkezési gyakorlat konkrét esetekre épülő bemutatásával, valamint vizsgálati esetszámok statisztikai adatainak elemzésével fogalmaz meg következtetéseket. Megállapítások: A műszeres vallomás-ellenőrzést szabályozó eljárásjogi rendelkezések lehetővé tették a poligráfos vizsgálati eredmények bizonyítékként történő felhasználhatóságát, melynek záloga a szaktanácsadó tanúkénti kihallgatása. A vizsgálati számok és eredmények tükrében elmondható, hogy a bíróság előtti felhasználás már egy létező törvényes opció, de a poligráf elsődleges felhasználási területe továbbra is a kirendelő hatóság és az előtte folyó nyomozás orientálása. Érték: A poligráfos szaktanácsadói tevékenység a hazai szakirodalmat tekintve kevésbé kutatott területnek minősül, így a cikk megjelenése lehetőséget biztosít az olvasóknak a poligráf jelenkori gyakorlatának megismerésére.
poligráf, szaktanácsadó, bíróság, bizonyíték
Testedzésfüggőség és egészségmagatartás a magyar közszolgálati hallgatók körében
Cél: A fizikai aktivitásra általában az egészség szempontjából pozitív magatartásformaként szokás utalni. A testedzés ugyanakkor megjelenhet olyan formában is, ami az egészség károsodásához vezet, ilyen különösen a testedzésfüggőség. A testedzésfüggőség esetén a testmozgás iránti elköteleződés olyan szintet ér el, amely már egészségkárosodáshoz, valamint az élet egyensúlyának és az általános jóllét zavarához vezethet. A fiatal népesség, így az egyetemi hallgatói populáció különösen érintett a testedzésfüggőség kockázataival. Ennek ellenére a függőség elterjedtségéről és befolyásoló tényezőiről keveset tudunk. A tanulmányban bemutatott kutatás célja a magyar közszolgálati felsőoktatás – beleértve a rendészeti felsőoktatás – hallgatói egészségmagatartásának, valamint testedzésfüggőséggel való érintettségének vizsgálata volt. Módszertan: A szerzők keresztmetszeti vizsgálatot végeztek egy magas kockázatú, 18–29 éves korba tartozó (átlagéletkor: 20,1 év) mintán (n = 179) a magyar rendészeti és civil közszolgálati hallgatók körében. A testedzésfüggőség elterjedtségének vizsgálatára a Testmozgás Addikció Kérdőív (Exercise Addiction Inventory, EAI) magyar változatát használták. Megállapítások: A közszolgálati hallgatók 79,3%-a sportol rendszeresen (átlagos sportidő: 1,65 óra). A rendészeti hallgatókra [χ²(1) = 4,067; p = 0,044], valamint a férfiakra [χ²(1) = 6,268; p = 0,012] szignifikánsan nagyobb arányban jellemző a rendszeres sporttevékenység, mint a civil hallgatókra, illetve a nőkre. A rendszeresen sportoló hallgatók 10,6%-a esetében merült fel a testedzésfüggőség kockázata. A testedzésfüggőség kockázatának prevalenciája jelentősen magasabb volt, mint az általános népességben. Az EAI pontértéke szignifikánsan korrelált az edzéssel eltöltött idővel [F(1) = 14,668; p < 0,001]. A szerzők megállapítottuk továbbá, hogy a kockázati csoportba tartozó hallgatók szignifikánsan nagyobb arányban sportolnak egyedül, mint társaságban [χ²(2) = 7,485; p = 0,024]. Érték: A kutatás újszerű eredményeket hozott. Az eredmények azt jelzik, hogy a közszolgálati hallgatók kiemelt kockázati csoportnak minősülnek a testedzésfüggőség szempontjából. A jövőben fontos volna átfogóbb epidemiológiai vizsgálatokat végezni ebben a populációban. Vizsgálni szükséges továbbá a testedzésfüggőség etiológiáját is a közszolgálati hallgatók körében.
közigazgatás, rendészet, egyetemi hallgató, testedzésfüggőség
A pártfogó felügyelet mint jogintézmény hazai fejlődésének áttekintése az 1900-as évektől napjainkig, különös tekintettel a fiatalkorúak pártfogó felügyeletére
Cél: A tanulmány célja egy olyan komplex, speciálprevenciót előállító, bűnmegelőzési feladatkörrel, nevelési célokkal rendelkező háttérintézmény történeti áttekintése, amely egészen az 1900-as évektől napjainkig nyújt időbeli betekintést a jogintézmény alakulásába, különös tekintettel a fiatalkorúak pártfogó felügyeletére. Módszertan: A tanulmány feldolgozásához történeti módszert, ezen felül feltáró és leíró jellegű elemzést alkalmazott a szerző. Szükségesnek tartotta, hogy a jogtörténet által – a szakirodalmakban leírtakra támaszkodva – feltárja a releváns forrásokat. Továbbá szükségesnek látta az intézmény valóságszféráját, összefüggő működéseinek körülményeit vizsgálni, annak érdekében, hogy az elméletileg kimutatott előzményeit a jövőre nézve kamatoztatni lehessen. Megállapítások: A pártfogó felügyelet mint jogintézmény egy történelmi fejlődés eredménye, ezáltal szervesen kapcsolódik a múlthoz és hat a jelen viszonyaira. Ahhoz, hogy megértsük ezen jogintézmény preventív tartalmát, elengedhetetlen a történetiségének feltárása, ismerete, hiszen ezáltal lehetővé válik a hatályos jogalkalmazás megértése. A cikk feltárja, hogyan és miért fejlődött olyanná, ahogyan ma is ismerjük és alkalmazzuk. Egy történeti kutatás során szerzett tapasztalatok olyan gazdag kincstárára tehetünk szert, amely a jogpolitika számára egyaránt jelentőségteljes. Érték: A tanulmány megírása során a szerző arra törekedett, hogy megismerje a jogintézmény történeti szemléletmódját és ezek feltárásával erősítse a jövőre néző hasznosságát.
pártfogó felügyelet, fiatalkorú bűnelkövetők, büntetőjog, büntetés-végrehajtási jog
Drónok gyakorlati alkalmazásának tapasztalatai a gyöngyösi közösségi rendészetnél
Cél: Jelen tanulmány szerzőinek célja, hogy bemutassák a drónok biztonságos gyakorlati alkalmazását a településbiztonsági feladatok ellátása során. Módszertan: Kvalitatív és kvantitatív módszerekkel dolgoztak a szerzők. A közösségi rendészeti feladatok ellátását kiegészítő modell bemutatására felhasználták az aktuális jogforrásokat, statisztikákat, a témához kapcsolódó tudományos munkákat, a drónok alkalmazásából eredő gyakorlati tapasztalatokat. Megállapítások: Hazánkban az elmúlt években számos példát láthattunk arra, hogy a pilóta nélküli légijárművek vagy drónok használta milyen sokrétűvé vált. A rendőrség napi gyakorlatban alkalmazza a közlekedésrendészeti, határrendészeti, felderítési feladatok ellátására és tömegrendezvények biztosítására ezeket az eszközöket. A magánjellegű, kereskedelmi, mezőgazdasági, ipari és magánbiztonsági felhasználás is már mindennapossá vált. A drónok hatósági és civil felhasználási lehetőségeiről, a szabályozási környezetről számtalan tanulmány jelent meg, drónokkal foglalkozó konferenciákon számos gyakorlati bemutatót is láthatunk. A rendészetre háruló sokrétű feladatokat ma már nem lehet csak a hagyományosnak tekinthető eszközrendszerrel és munkaszervezéssel megoldani. A drónok bevezetésére és gyakorlati alkalmazására kiváló lehetőséget nyújtott a közösségi rendészet gyöngyösi modellje (Christián & Ferenczy, 2023). Gyöngyös város és a városrendészet egy teljesen új megközelítésben értékeli és kezeli az önkormányzatokra háruló általános rendészeti feladatokat. A közbiztonsági kihívásokra adott válaszok újszerű megoldásainak sorába kiválóan beilleszthető volt a drónok önkormányzati rendészeti felhasználása is. Adott volt egy település, amely nagyon sok más települést is érintő megoldandó rendészeti kihívással szembesül, amelyre már csak újszerű megoldással lehet hatékonyan válaszolni. A program létrehozása óta eltelt időszak összesített gyakorlati eredményei alapján kijelenthetjük, hogy az az elképzelés, amely szerint a pilóta nélküli légijárművek hatékonyan beilleszthetők az önkormányzati rendészet eszközrendszerébe és jelentősen javítják a településbiztonságot, teljes mértékben beigazolódott. Érték: A drónok helyi önkormányzati rendészeti szervekre kiterjedő alkalmazásával kapcsolatosan ez idáig gyakorlati tapasztalatok nem álltak rendelkezésre. A program többek között azért is jött létre, hogy bizonyítsák, a közösségi rendészetben is helye és szerepe van a drónoknak. Mindennapi alkalmazásuk mára a gyöngyösi modell részévé vált, amelyet a szerzők ajánlanak más települések helyi biztonsági modelljének kialakításához.
önkormányzati rendészet, településbiztonság, bűnmegelőzés, pilóta nélküli légijármű, UAV, drón
Egy évtized tapasztalatai a sportrendészeti nyilvántartás működésében
Cél: A sportrendezvények biztonságának egyik meghatározó eszköze, a sportrendészeti nyilvántartás immár egy évtizedes múltra tekint vissza. A szerzők a tanulmány elkészítése során figyelembe vették az elmúlt tíz év tapasztalatait, kiegészítve azokat a legaktuálisabb szempontokkal. A cél annak bemutatása, hogy a sportrendészeti nyilvántartás létrehozása miként tekinthető egyértelműen jogi és rendészeti innovációnak, valamint hogy a digitalizáció és a technológiai fejlődés, továbbá az egyre növekvő mennyiségben rendelkezésre álló adatok elemzése és felhasználása révén miként fejlődik és újul meg folyamatosan, hozzájárulva a sportrendezvények biztonságos lebonyolításához egyre szélesebb körben. Módszertan: A tanulmány jogszabályokra, belső szabályzatokra, levéltári anyagokra, valamint sportjogi és szakmai publikációkra épül. A szerzők emellett összegyűjtötték és elemezték a sportrendészeti nyilvántartás adatállományát a rendszer bevezetésétől a legfrissebb időszakig. Megállapítások: A cikk megírását az a tény indokolta, hogy a sportrendészeti nyilvántartás immár tízéves múltra tekint vissza, és meghatározó eszközzé vált a sportrendezvények biztonságának biztosításában. Napjainkban a biztonság az egyik legfontosabb tényező, amely mindennapi életünket és szabadidőnket értelmessé és megfelelő minőségűvé teheti. A biztonság garantálása már ma is kulcsfontosságú szempont a nemzetközi események szervezése során, és a jövőben még nagyobb jelentőséggel fog bírni. Érték: A sportrendészeti nyilvántartás elmúlt tízéves működésének statisztikai adataiból számos következtetés vonható le, amelyek közül a legfontosabb, hogy a sportrendezvények biztonsága egyértelműen javult. A tanulmány minden eddiginél részletesebben mutatja be a nyilvántartás elméleti hátterét és gyakorlati alkalmazását, valamint egyedülálló módon elemzi a létrehozása óta gyűjtött adatokat.
sportjog, sportrendezvények, biztonság, sportrendészet
Interjú a Magyar Érdemrend lovagkeresztje kitüntetésben részesült Makovényi Ferenc építész, főiskolai tanárral
A Magyar Érdemrend lovagkeresztje polgári tagozatának 2025. évi kitüntetettje, Makovényi Ferenc építész, főiskolai tanár, több évtizedes oktatói, szakmai és közéleti tevékenységével a magyar építészeti kultúra, a mérnökképzés és a közszolgálat kiemelkedő alakja. Az interjú középpontjában az építés és tanítás mint egymást kiegészítő hivatások állnak, melyek egyaránt a közjó szolgálatát jelentik. A beszélgetés áttekinti a Szent István Egyetem Ybl Miklós Építéstudományi Karán végzett dékáni munkát, a Magyar Építész Kamarában vállalt minőségbiztosítási és továbbképzési szerepet, valamint a SOAR nemzetközi kezdeményezésben végzett tevékenységet, amely a vallási helyszínek biztonságát és rezilienciáját erősíti. Makovényi Ferenc értékelést ad az építészképzés jelenlegi kihívásairól, a kamarai továbbképzés szükségességéről, valamint a településképi arculati kézikönyvek gyakorlati hasznáról és fejlesztési irányairól. A gondolatok középpontjában a szakma felelőssége, a kulturális értékek megőrzése, a közérdekű beruházások minősége és az élethosszig tartó tanulás fontossága áll. A személyes záró gondolatok az értékrend, a családi háttér és a hivatástudat szerepét hangsúlyozzák abban, hogy az építészet – mint a kultúra egyik legkézzelfoghatóbb formája – képes legyen hozzájárulni egy élhetőbb és emberibb világ megteremtéséhez.
interjú, építészet, vallási helyek, mérnökképzés
A gyors döntéstől a rendszerépítésig: kórházvezetés rendvédelmi fókusszal Interjú prof. dr. Révai Róberttel, a Bajcsy-Zsilinszky Kórház mb. főigazgatójával, a Belügyminisztérium rendvédelmi tisztifőorvosával
Dr. Révay Róbert főigazgató szakmai pályaútján keresztül ismerhetjük meg a rendvédelmi kötődésű egészségügyi ellátás sajátosságait és a modern kórházvezetés legfontosabb stratégiai dilemmáit. A beszélgetés érinti a sürgősségi és intenzív kardiológiai ellátásból hozott tapasztalatokat, a komplex szemléletet támogató több szakorvosi kompetenciát, valamint a megelőzés és a protokollalapú szűrés jelentőségét – különösen eltérő munkaköri terhelések mellett. Kiemelt témaként jelenik meg a humán erőforrás mint stratégiai erőforrás, a betegközpontúság gyakorlati szervezése, továbbá a digitalizáció és a mesterséges intelligencia egészségügyi alkalmazásának realitása.
interjú, egészségügy, rendészet, tudomány
The Professional Concept of Central Child Protection Psychological Aptitude Examinations: The Genesis of the CPATS System
Aim: The study aims to present the genesis and professional concept of the new Central Psychological Aptitude Testing System (CPATS), introduced on 1 July 2024 for professionals working in child protection. It traces the process from the initial recognition of the need for such examinations to their concrete, legally regulated, and currently universally applied implementation across the child protection sector. Methodology: The article summarizes the relevant legal framework and guides the reader step by step along the theory-informed and practice-based path that led to the conception of the new child protection psychological aptitude testing system. It provides a detailed description of the system’s key elements and defining characteristics. Findings: The new CPATS—aligned with both the existing KLIR aptitude testing system of the internal affairs sector and related international initiatives—integrates the requirements of three fundamental objectives: identifying and filtering risks of child abuse, selecting individuals capable of effectively caring for traumatized children in child protection institutions, and supporting long-term professional commitment through targeted training and development. Value: The study transparently presents the theoretical concept of the new child protection psychological aptitude testing system to the professional community. In doing so, it contributes to a deeper understanding of the psychological aspects of child protection work and underpins the necessity of a preventive and development-oriented approach to psychological aptitude testing.
child protection, aptitude testing (CPATS), psychological minimum requirements, unified civil service core and leadership competencies
A kiégés veszélye és prevenciós lehetőségei a gyermekvédelemben Ajánlás egy komplex munkahelyi egészségfejlesztési rendszer kialakítására
Cél: A tanulmány célja a gyermekvédelemben dolgozók kiégésének megelőzését és kezelését támogató tényezők feltárása, különös tekintettel a szervezeti egészségfejlesztésre és a szakmai szupervízió szerepére. A vizsgálat középpontjában az érzelmi bevonódás, a kríziskezelés és a pszichés megterhelés hatásai állnak. Módszertan: A cikk elméleti áttekintésre és szakirodalmi hivatkozásokra épül, amelyeket a szerzők saját szakmai tapasztalataiból származó, fiktív megoldási lehetőségeket is felvillantó esettanulmányok egészítenek ki. Elemzi a korai traumatizáció feldolgozottságának hatását a hivatásgyakorlás fenntarthatóságára, bemutatja a Helfer-szindróma, a segítéskényszer és a kiégés tipikus szakaszainak jelenségkörét, valamint tárgyalja a szupervízió és intervízió szerepét a szakmai identitás és az érzelmi határok megőrzésében. Megállapítások: Az élettörténeti sérülések egyszerre jelenthetnek erőforrást és kockázatot a segítő hivatásban. A feldolgozatlan krízisek és traumák növelik a kiégés veszélyét, míg a tudatos feldolgozás erősítheti a szakmai elköteleződést. A szervezeti szintű tényezők – támogató vezetői magatartás, reális elvárások, kollegiális szolidaritás – kulcsszerepet játszanak a pszichés biztonság fenntartásában. A szupervízió és intervízió strukturált keretei elősegítik a pszichés terhek feldolgozását és a szakmai működés hosszú távú fenntarthatóságát. Érték: A tanulmány rámutat, hogy a szakmai szupervízió és a támogató szervezeti kultúra nem csupán védőfaktor, hanem alapfeltétele a gyermekvédelmi dolgozók pályán maradásának, pszichés jóllétének és szakmai hitelességének. Az elemzés gyakorlati szempontból is iránymutatást ad a szervezeti egészségfejlesztés és a prevenció lehetőségeiről.
kiégés, egészségfejlesztés, Helfer-szindróma, szupervízió
A krízis és a trauma szerepe és összefüggései a gyermekvédelmi dolgozók motivációjában
Cél: A tanulmány célja a krízis és a trauma fogalma elméleti kereteinek a feltárása, valamint annak bemutatása, hogy ezek hogyan hatnak a gyermekvédelmi dolgozók motivációjára, pályaválasztására és hivatásgyakorlatára. Módszertan: A cikk elméleti áttekintésre és szakirodalmi hivatkozásokra épül, amelyeket a szerzők saját szakmai tapasztalataiból származó fiktív, megoldási lehetőségeket is felvillantó esettanulmányok egészítenek ki. Részletesen bemutatásra kerülnek a normatív és az akcidentális krízisek sajátosságai, valamint a korai traumatizáció és a komplex traumák hosszú távú következményei. A tanulmány kiterjed a vikariáló és másodlagos traumatizáció jelenségeire, valamint a traumaismétlés dinamikájára is. Megállapítások: A krízisek és a traumák közvetlenül és közvetetten is befolyásolják a gyermekvédelmi szakemberek pszichés működését, motivációját és szakmai integritását. A feldolgozatlan traumák és krízisek fokozzák a kiégés és a pályaelhagyás kockázatát, míg a megdolgozott élmények erőforrásként is szolgálhatnak. A segítő hivatás választása és fenntartása szorosan összefügg azzal, hogy a dolgozók mennyire képesek integrálni saját élettörténeti sérüléseiket. Érték: A tanulmány hangsúlyozza a prevenció, a szupervízió és a pszichológiai támogatás nélkülözhetetlen szerepét a gyermekvédelmi munkában. Az eredmények gyakorlati szempontból is relevánsak: hozzájárulnak a szakemberek pszichés jóllétének megőrzéséhez, a hivatásban való hosszú távú megmaradásukhoz, valamint a gyermekek számára a biztonságos és stabil segítségnyújtáshoz.
krízis, trauma, másodlagos traumatizáció, vikariáló traumatizáció
Az egyéni motiváció külső, belső és intrapszichés típusai és a meghatározó élethelyzeti tényezők szerepe a hivatásválasztásban
Cél: A tanulmány célja feltárni, hogy a külső és belső jellemzők, valamint az intrapszichés tényezők milyen szerepet játszanak a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek pályaválasztási motivációjában. Kiemelt figyelmet kapnak a proszociális értékek, az empátia, valamint a személyes élettörténeti meghatározottságok („sebzett gyógyító”, korai traumatizáltság, aktuális krízisek). Módszertan: A munka szakirodalmi szintézisre épülő, didaktikai célzatú áttekintés, amelyet gyakorlati megfigyelések, kutatási eredmények és fiktív esetpéldák egészítenek ki. Az elemzés differenciáltan tárgyalja a külső motivációs tényezőket (megélhetés, végzettség, érdeklődés), a belső motivációkat (értékorientáció, segítői attitűd), valamint az intrapszichés dimenziókat (élettörténeti tapasztalatok, pszichés sebezhetőség). Megállapítások: A motivációs tényezők összetett rendszere meghatározó szerepet játszik a segítő hivatás vállalásában és fenntartásában. A nevelőszülők és a gyermekvédelemben vezető szerepet betöltők motivációs sajátosságai további kihívásokat jeleznek, amelyek érzelmi megterhelődést, szerepkonfliktusokat és kiégési kockázatot eredményezhetnek. Az esetpéldák rávilágítanak arra, hogy a személyes élmények és a szakmai szerep összefonódása erőforrás és veszélyforrás egyaránt lehet. Érték: A tanulmány gyakorlati szempontból is hasznos felismeréseket kínál: elősegíti a motivációs tényezők tudatosítását, ezáltal a gyermekvédelmi szakemberek érzelmi terheinek jobb kezelését. A bemutatott elemzések és példák hozzájárulnak a pszichés és rendszerszintű kockázatok korai felismeréséhez és megelőzéséhez, valamint támogatják a hosszú távú pályán maradást és a szakmai minőség fenntartását.
motiváció, külső és belső motívumok, intrapszichés motívumok, nevelőszülők
Cél: A tanulmány célja a gyermekbántalmazás és elhanyagolás témakörének rövid áttekintése és kapcsolódási pontok keresése a hazai gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálattal. Módszertan: A tanulmány részben elméleti áttekintésre és szakirodalmi hivatkozásokra épül, részben pedig keretet ad a gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálat során feltárható pszichés jellemzőkre. Megállapítások: A gyermekek bántalmazása és elhanyagolása messze túlmutat az egyén vagy a család szintjén. Olyan társadalmi károkozással jár, melyet több színtéren szükséges megelőzni és kezelni, és ennek csak egyik színtere a pszichológiai alkalmasságvizsgálat. A gyermekbántalmazásban többféle személyiségjellemző is szerepet játszik, hátterében akár súlyos személyiségzavar vagy más pszichopatológia is állhat. A DSM-V pszichiátriai diagnosztikai rendszer nem ismeri el a bántalmazó személyiséget önálló kórképként, így a kockázat felméréséhez olyan pszichés tényezők azonosítása szükséges, mint az agresszivitás, az impulzuskontroll zavara, az egocentrikus működésmód, csökkent frusztrációs tolerancia, feldolgozatlan gyermekkori traumák vagy az alacsony empátiás készség. Érték: A tanulmány hozzájárul a gyermekvédelmi intézményekben foglalkoztatottak pszichológiai alkalmasságvizsgálatának módszertanához, szempontokat ad a vizsgálati irányokhoz, felhívja a figyelmet a kockázatos személyiségjellemzőkre, valamint rámutat az eddigi tapasztalatok alapján a szűrési nehézségekre is.
gyermekvédelmi alkalmasságvizsgálat, gyermekbántalmazás, elhanyagolás, prevenció
A gyermekvédelmi munka pszichológiai kihívásai és az alkalmasságvizsgálat rendszere
Cél: A tanulmány célja a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek pszichés terheinek és kockázatainak áttekintése, valamint annak bemutatása, hogy a rendszer- és szervezeti körülmények, a gyermekek sajátos szükségletei és a dolgozók egyéni élettörténeti tényezői miként alakítják a mindennapi szakmai kihívásokat. Módszertan: A cikk elméleti áttekintésre és szakirodalmi hivatkozásokra épül, amelyeket a szerzők saját szakmai tapasztalataiból származó fiktív, megoldási lehetőségeket is felvillantó esettanulmányok egészítenek ki. Az elemzés három fő dimenzió – körülmények, gyermekre vonatkozó tényezők, egyéni élettörténeti változók – mentén szerveződik. Megállapítások: A három dimenzió együttes fennállása jelentős pszichés megterhelést eredményez, amely protektív tényezők hiányában kiégéshez, másodlagos traumatizációhoz vagy pályaelhagyáshoz vezethet. A szakmai szupervízió, intervízió és a rendszeres pszichológiai alkalmasságvizsgálat fontos eszközök lehetnek a dolgozók pszichés biztonságának megőrzésében és a szakmai minőség fenntartásában. Érték: A tanulmány hozzájárul a gyermekvédelmi munka pszichológiai aspektusainak mélyebb megértéséhez, valamint alátámasztja a preventív szemléletű pszichológiai alkalmasságvizsgálat szükségességét. A szakterületre és a benne dolgozókra háruló kihívások alapos feltérképezése és az alkalmasságvizsgálat rendszere elősegítheti, hogy a gyermekvédelemben olyan szakemberek legyenek és maradjanak, akik hosszú távon képesek biztosítani a gyermekek érdekének védelmét és a szakmai munka magas színvonalát.
pszichés terhelés, alkalmasságvizsgálat, reziliencia, szupervízió
Gyermekvédelem, pedofília és szexuális bűncselekmények
Cél: A tanulmány célja a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények és az elkövetők jellemzőinek bemutatása, valamint a nemzetközi gyermekvédelmi rendszerekben alkalmazott szűrési technikák és hozzájuk kapcsolódó kutatások ismertetése a prevenció érdekében. Módszertan: A tanulmány elsősorban elméleti áttekintésre és szakirodalmi hivatkozásokra épül, amelyeket a szerző a Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága Központi Kivizsgáló és Módszertani Intézet szakmai tevékenységkörébe tartozó tapasztalatai alapján értékel és egészít ki. Emellett fontos szerepet kap a hazai gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok során való hasznosíthatóság vizsgálata, valamint a prevenciós kérdések rövid áttekintése is. Megállapítások: A gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények egyéni és társadalmi szinten is jelentős károkat okoznak, csökkentik az intézményekbe vetett bizalmat és a biztonságérzetet. Éppen ezért fontos, hogy a gyermekvédelmi intézményekben foglalkoztatottak pszichológiai alkalmasságvizsgálata során mindent megtegyünk a megelőzésük érdekében. Ugyanakkor a tudomány mai állása szerint nem rendelkezünk olyan szűrőeszközzel, mely megbízhatóan (előre)jelzi a gyermekek sérelmére elkövetett szexuális bűncselekmények bekövetkezésének valószínűségét. Sajnos a legtöbb szexuális bűncselekmény inkább szituatív jellegű, semmint a pszichiátriai pedofil zavar diagnózishoz köthető, ami megnehezíti a prevenciót. Ugyanakkor számos olyan személyiségjellemző (például kognitív torzítások, kötődési problémák, empátiás készség hiánya stb.) vizsgálatára van lehetőségünk, mely ezekben a bűncselekményekben kiemelt súllyal játszanak szerepet, így az alkalmasságvizsgálat fókuszában kell tartani azokat. Érték: A tanulmány hozzájárul a gyermekvédelmi intézményekben foglalkoztatottak pszichológiai alkalmasságvizsgálatának módszertanához, szempontokat ad a vizsgálati irányokhoz, felhívja a figyelmet a kockázatos személyiségjellemzőkre. Megfogalmazza a prevenció fontosságát és lehetőségeit a gyermekvédelemben, és aláhúzza annak jelentőségét, hogy a pszichológiai alkalmasságvizsgálat csak egy, de közel sem kizárólagos állomás a gyermekek szexuális bűncselekmények áldozatává válásának megelőzésében.
gyermekvédelem, alkalmasságvizsgálat, szexuális bűncselekmények, prevenció
A gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálat módszertana Szűrhető-e a gyermekbántalmazás kockázata?
Cél: A tanulmány célja a gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok módszertanának, valamint a kapcsolódó szakmai dilemmáknak és az arra adott válaszoknak a releváns szakirodalommal alátámasztott bemutatása. Módszertan: A tanulmány a gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok módszertani elemeit ismerteti kritikai szemlélettel és szakirodalmi alátámasztással. Megállapítások: A gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok módszertana felöleli a gyermekbántalmazás szempontjából rizikófaktoroknak tekinthető pszichés jellemzőkkel szembeni védelemként szolgáló minimumfeltételek és kompetenciák teljes spektrumú vizsgálatát. Mindezt pedig teszi úgy, hogy elemeiben választ igyekszik adni minden felmerülő és az alkalmasságvizsgálatok eredményeként megszülető minősítéseket alapvetően befolyásoló módszertani kérdésekre és dilemmákra. Érték: A tanulmány transzparens módon ismerteti a szakmai közönség számára az új gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok módszertanának elemeit, az annak kidolgozása kapcsán felmerült dilemmákat és az azokra adott szakmai válaszokat, mely által hitelessé és egyben szakmailag validdá teszi azt. Mindezzel pedig hozzájárul a gyermekvédelmi alkalmasságvizsgálatok széles körű szakmai elfogadottságához.
gyermekvédelmi alkalmasságvizsgálatok, módszertan, módszertani dilemmák, minimumfeltételek meghatározása
A gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálati rendszer (GYVA) részeként alkalmazott Hat-teszt pszichológiai kérdőívcsomag pszichometriai fókuszú felülvizsgálata
Cél: A gyermekvédelem különböző területein dolgozók pszichológiai alkalmasságának vizsgálata kulcsfontosságú a gyermekek biztonságának és testi-lelki jólétének biztosításához. A 2024 júliusától hatályba lépett 191/2024. (VII. 8.) Korm. rendelet értelmében a gyermekvédelmi intézmények szakembereinek előzetes, időszakos és soron kívüli pszichológiai vizsgálata (GYVA) kötelezővé vált. A tanulmány áttekinti a GYVA-rendszer egy elemének, a Hat-teszt kérdőívcsomag pszichometriai felülvizsgálatára kidolgozott módszertanát, és az első felülvizsgálatának tapasztalatait. Módszertan: A tanulmány a GYVA-rendszer, azon belül a Hat-teszt kérdőívcsomag szerepének ismertetését követően bemutatja a Hat-teszt kérdőívcsomag pszichometriai elemzésének módszertanát, majd a 2024. április és 2025. március között lefolytatott felmérések alapján elvégzett felülvizsgálat legfontosabb eredményeit és tapasztalatait. Megállapítások: A Hat-teszt kérdőívcsomag az eredmények alapján megbízható képet nyújt azokról a személyes pszichológiai jellemzőkről, amelyek a gyermekvédelmi munkakörök ellátásához elengedhetetlenek, biztosítja a felmérések igazságosságát, és validitása nagyrészt alátámasztást nyert. A Hat-teszt kérdőívcsomag alkalmas lehet a súlyos és veszélyeztető kockázatok azonosítására, és így jelentős lépést jelent a gyermekvédelemben előforduló bántalmazási kockázatok hatékony megelőzésében, csökkentésében. Érték: A tanulmány, a Hat-teszt kérdőívcsomag elemzése alapján betekintést enged a GYVA-rendszer felülvizsgálata során alkalmazott, szakmailag megalapozott és modern eszközöket tartalmazó módszertanba, amelynek célja a GYVA alkalmasságvizsgálati rendszer működésének ellenőrzése és hatékonyságának javítása.
gyermekvédelem, alkalmasságvizsgálat, pszichometriai elemzés, megbízhatóság
A központi gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok szakmai koncepciója: a GYVA-rendszer születéstörténete
Cél: A tanulmány célja a gyermekvédelemben dolgozó szakemberek számára 2024. július 1-jével bevezetett új központi pszichológiai alkalmasságvizsgálati rendszer, a GYVA-rendszer, születéstörténetének és koncepciójának a bemutatása az alkalmasságvizsgálatokat életre hívó igény felmerülésétől a konkrét, jogszabályok által meghatározott és jelenleg minden gyermekvédelmi dolgozót érintő gyakorlati megvalósulásig. Módszertan: A cikk összefoglalja a témában érintett jogszabályokat, és lépésről lépésre végigvezeti az olvasót azon a gyakorlati tapasztalatokkal kikövezett elméleti úton, ami az új gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálati rendszer koncepciójához vezetett, részletesen ismertetve annak legfontosabb elemeit és jellemzőit. Megállapítások: A gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálatok új GYVA-rendszere – összhangban a belügyi ágazatban már létező KLIR alkalmasságvizsgálati rendszerrel, valamint a vonatkozó nemzetközi törekvésekkel – képes integráltan kezelni a gyermekbántalmazás kockázatát kiszűrni törekvő alkalmasságvizsgálatnak, a gyermekvédelmi szakellátásban élő traumatizált gyermekekről való gondoskodásra hatékonyan képes személyek kiválasztásának, valamint a hosszú távú elköteleződést támogató képzésnek és fejlesztésnek a követelményeit. Érték: A tanulmány transzparens módon ismerteti a szakmai közönség számára az új gyermekvédelmi pszichológiai alkalmasságvizsgálati rendszer elméleti koncepcióját. Mindezzel szervesen hozzájárul a gyermekvédelmi munka pszichológiai aspektusainak mélyebb megértéséhez, valamint alátámasztja a preventív szemléletű és egyben a fejlesztés igényét és lehetőségét is magában rejtő pszichológiai alkalmasságvizsgálat szükségességét.
gyermekvédelem, alkalmasságvizsgálat (GYVA-rendszer), pszichológiai minimumfeltételek, egységes közszolgálati alap- és vezetői kompetenciák
Korrupció, szürkezóna és közigazgatáskép: a magyar fiatalok percepciói
Cél: A tanulmány célja annak vizsgálata, hogy a magyar Z generáció miként értelmezi a korrupció különböző formáit, és e megítélések hogyan függnek össze a közigazgatásról alkotott normatív és spontán képekkel. A kutatás külön figyelmet fordít a jogsértő és az informális, kapcsolati jellegű („szürkezónás”) gyakorlatok megítélésére, valamint arra, hogy a közigazgatás értékalapú működésének észlelése miként jár együtt e korrupcióértelmezésekkel a közszolgálati pálya vonzerejének szempontjából. Módszertan: Az empirikus vizsgálat országosan reprezentatív mintán (N = 1008) zajlott, számítógéppel támogatott telefonos lekérdezéses (CATI) módszerrel 2025 elején. Az adatok feldolgozása SPSS statisztikai szoftver alkalmazásával történt. Az elemzés leíró-összehasonlító statisztikai eljárásokra épült, különös tekintettel a korrupció megítélését mérő kérdésblokk válaszmegoszlásaira. Az egyes korrupciós helyzetek értelmezése a nemzetközi szakirodalomban bevett tipológiák (tranzakciós, strukturális, kapcsolati és informális korrupció) mentén történt. A közigazgatásról alkotott képet egy nyílt végű asszociációs kérdés tematikus tartalomelemzésével vizsgáltuk. Megállapítások: Az eredmények azt mutatják, hogy a Z generáció körében magas konszenzus figyelhető meg a klasszikus, tranzakciós korrupciós esetek megítélésében, míg a kapcsolati előnyök, az érdekütközések és az informális juttatások értelmezése jelentősen megosztott. Ez a „szürkezónás” megítélés bizonytalanságra utal, amely nem a korrupciós normák hiányát, hanem azok tanulhatóságát és alakíthatóságát jelzi. A tanulmány következtetése szerint a közigazgatás utánpótlás-stratégiáinak és integritásalapú kommunikációjának kiemelt figyelmet kell fordítaniuk e gyakorlatok egyértelmű normatív keretezésére annak érdekében, hogy a közszolgálati pálya értékalapú és hiteles alternatívaként jelenjen meg a Z generáció számára. Érték: A tanulmány újdonsága abban áll, hogy a korrupció megítélését nem önálló morális kérdésként, hanem a Z generáció munka- és közszolgálati értékrendjének egyik meghatározó dimenziójaként vizsgálja. Az elemzés rámutat arra, hogy a korrupcióval kapcsolatos attitűdök összefüggést mutatnak a közigazgatás integritásának, igazságosságának és intézményi kiszámíthatóságának észlelésével, ami pedig befolyásolhatja a közszolgálati pálya vonzerejét.
Z generáció, korrupció megítélése, közigazgatás, integritás
Korrupciós kockázatok kezelése a közszolgálati működésben
Cél: A tanulmány célja annak bemutatása, hogy a 2024–2025. évi Nemzeti Korrupcióellenes Stratégia (NKS) keretében megvalósított álláshely- és munkaköralapú korrupciós kitettségmérés eredményei miként alakíthatók át célzott, kockázatarányos kezelési stratégiákká. A kutatás arra keresi a választ, hogyan válhat a mérés az integritás- és korrupciómegelőzés aktív irányítási eszközévé. Módszertan: A tanulmány a munkaköralapú kockázatelemzés módszertanára és az annak digitális feldolgozását támogató elemzési keretrendszerre épül. A vizsgálat a korrupciós kitettségi főszám (KKF) alkalmazásán keresztül elemzi az egyes kockázati tényezők és azok együttállásainak hatását, különös tekintettel a többes kitettségek és kockázati csúcspontok kialakulására. Az elemzés alapját az NKS felmérés országos, összesített eredményei, valamint hazai és nemzetközi szakirodalmi források képezik. Megállapítások: Az eredmények azt mutatják, hogy a korrupciós kockázatok jelentős része nem elszigetelt tényezőkhöz, hanem többes kitettségekhez és nemlineáris hatásokhoz kapcsolódik. A tanulmány rámutat arra, hogy az egységes, minden helyzetben azonos módon alkalmazott integritási intézkedések önmagukban nem elegendők ezen kockázatok kezelésére. A kockázatarányos megközelítés lehetővé teszi, hogy a kockázati csúcspontok ne automatikusan megszüntetendő problémaként, hanem differenciált kezelési stratégiák kiindulópontjaként jelenjenek meg, ötvözve a fejlesztő, támogató és kontrolláló eszközöket. Érték: A tanulmány következtetése szerint az álláshely- és munkaköralapú kitettségmérésre épülő kezelési modell megalapozza egy tanuló, adatvezérelt integritásirányítási rendszer kialakítását. Ez a megközelítés nemcsak a jelenlegi NKS végrehajtását támogatja, hanem hozzájárul egy olyan következő stratégiai ciklus kialakításához, amelyben a korrupciómegelőzés a közigazgatási működés folyamatosan visszacsatolt, adaptív elemévé válik.
álláshely- és munkaköralapú korrupciós kockázatelemzés, NKS kockázatkezelési modell, kockázatarányos beavatkozás, integritásirányítás